Nyní prosím o hlasování poslance Sněmovny
národů zvolené v SSR.
Kdo z nich souhlasí s návrhem zákona ve znění
společné zprávy výborů Sněmovny
národů a podle doporučení společného
zpravodaje výborů Sněmovny národů,
nechť zvedne ruku. (Hlasuje se.) Děkuji.
Je někdo proti? (Nikdo.) Nikdo.
Zdržel se někdo hlasování? (Dva.) Dva.
Také poslanci Sněmovny národů zvolení
v SSR zákon schválili.
Konstatuji, že zákon byl Sněmovnou národů
schválen.
Nyní prosím o hlasování poslance Sněmovny
lidu.
Kdo z nich souhlasí s návrhem zákona ve znění
společné zprávy výborů Sněmovny
lidu a podle doporučení společného
zpravodaje výborů Sněmovny lidu? (Hlasuje
se.) Děkuji vám.
Je někdo proti? (Nikdo.) Nikdo.
Zdržel se někdo hlasování? (Tři.)
Tři se zdrželi hlasování.
Poslanci Sněmovny lidu zákon schválili.
Vzhledem v souhlasnému usnesení obou sněmoven
konstatuji, že FS ČSSR schválilo zákon
o důchodové dani a o změnách zákona
č. 172/1988 Sb., o zemědělské dani,
a zákon č. 116/1985 Sb., o podmínkách
činnosti organizací s mezinárodním
prvkem v ČSSR, neboli zákon o důchodové
dani.
(Poznámka redakce: usnesení FS č. 112, SL
č. 168, SN č. 175)
Vyhlašuji nyní přestávku, k dalšímu
jednání se sejdeme ve 13.15 hodin.
(Jednání přerušeno ve 12.10 hodin.)
(Jednání opět zahájeno ve 13.19 hodin.)
Předsedající místopředseda
FS J. Bartončík: Vážené poslankyně,
vážení poslanci, budeme pokračovat v
přerušeném jednání. Máme
na pořadu
Prosím pana ministra financí, aby návrh odůvodnil.
Ministr financí ČSSR V. Klaus: Vážené
poslankyně, vážení poslanci, vstupujeme
do období, ve kterém by již měly více
působit nové ekonomické mechanismy opírající
se o podstatné zvýšení úlohy
hodnotových vztahů v československé
ekonomice. To se týká nejen vnitřní
ekonomiky, o které jsme dnes zatím hovořili,
ale i vnějších ekonomických vztahů,
zejména pak devizového hospodářství.
Naše devizové hospodářství doznalo
v posledních letech celou řadu změn. Byl
zaveden jednosložkový kurs, který zpřehlednil
a do jisté míry i zreálnil naši kursovou
soustavu. Začínáme aktivně využívat
i nový systém pružného regulování
devizových kursů. Byly aktivizovány a v několika
posledních krocích liberalizovány devizové
účty fyzických osob, což se v krátké
době odrazilo ve více než ztrojnásobení
zůstatků ve volných měnách.
Od 1. ledna 1989 byly všeobecně zavedeny devizové
normativy jako jedna z možných forem dílčího
devizového samofinancování. Ty mj. přispěly
k tomu, že se po dlouhé době inkaso ve volných
měnách pohybuje na předpokládané
úrovni. Od července letošního roku jsou
experimentálně prováděny devizové
aukce, na kterých se mj. odzkušují i některé
prvky a mechanismy budoucího devizového trhu a devizových
burz. Zájem o operace zde prováděné
trvale roste a tento proces bude s naší maximální
podporou nepochybně i nadále pokračovat.
Stále rostoucí počet podniků s oprávněním
k zahraničně obchodní činnosti rozvoj
nových forem mezinárodní spolupráce
včetně podniků se zahraniční
účastí si přímo vynucuje podstatně
rychlejší funkční otevírání
naší ekonomiky vůči světu, spojené
s vytvářením podmínek pro urychlení
procesu postupného zavádění směnitelnosti
československé koruny. To vše ve svém
celku vyvolalo nezbytnost vypracování nového
devizového zákona, zákona, který legislativně
zakotvuje nejen všechny dosavadní změny v devizovém
hospodářství, ale který se snaží
otevřít dveře i pro budoucí vývoj,
zejména pak pro iniciativu a podnikavost jak výrobců,
tak i obyvatelstva.
Návrh devizového zákona zakotvuje jeden ze
základních principů racionálního
devizového hospodářství, princip devizového
samofinancování. Podle mého ti, kdo se o
získání deviz zasloužili, mají
také přednostní právo na jejich využití.
Tato zásada platí jak pro právnické
osoby, tak i pro fyzické a odráží se
v ustanoveních upravujících jednak nabídkovou
povinnost, jednak hospodaření s devizovými
prostředky na devizových účtech, kde
je poměrně liberálně upravena možnost
vstupovat do závazků vůči devizovým
cizozemcům a platit do zahraničí pomocí
vlastních devizových prostředků.
Značné liberalizace doznaly devizové vztahy
fyzických osob, které dnes mají vlastně
jednu jedinou základní povinnost, převést
majetkové hodnoty, které mají v zahraničí,
do tuzemska a složit si je na svůj devizový
účet. Devizový zákon jim dává
záruku, že peněžní ústav
je povinen jim založit zúročitelný devizový
účet. Tímto účtem mohou občané
nakládat v tuzemsku i v zahraničí volně.
Mohou zejména používat těchto prostředků
k cestám do zahraničí, k nákupu zboží
nebo obstarávání služeb, ale mohou také
prostředky na účtě převádět
na jiné občany. Devizový zákon jim
v tomto směru nestanoví žádné
omezení.
Zásadně platí, že všechna práva
a povinnosti právnických i fyzických osob
musí být obsažena přímo v devizovém
zákoně. Prováděcí vyhláška
může pouze stanovit úlevy z povinností
uvedených v zákoně Tím se podstatně
zvyšují právní jistoty občanů
i podniků.
Urychlení a prohloubení ekonomické reformy,
o kterém zde již dnes byla několikrát
řeč, vyžaduje, aby se v krátké
době hlavními nástroji usměrňování
devizového hospodářství staly především
ekonomické nástroje. Půjde zejména
o rozvoj devizového trhu, který by se postupně
měl stát hlavní formou alokace devizových
prostředků s cílem jejich nejefektivnějšího
využívání.
Nezastupitelná úloha při usměrňování
devizového hospodářství patří
devizovým kursům. Proto bude nutné zajistit
urychlený přechod k účinnému
systému jednotných, pružných a hlavně
reálných měnových kursů. Ke
zvýraznění úlohy ekonomických
nástrojů oproti úloze devizového plánu
v návrhu zákona, který máte před
sebou, doporučuji vypustit § 8, jehož ustanovení
jsou navíc v dostatečné míře
pokryta v § 6 již schváleného zákona
o Státní bance československé a koneckonců
i v § 13 návrhu devizového zákona.
Předložený návrh devizového zákona
nese v sobě některé specifické rysy
současnosti:
1. Je zákonem pro přechodné období
od centralistického, administrativně pojímaného
devizového monopolu státu k devizovému hospodářství
založenému na využívání
plnohodnotného devizového trhu, opírajícího
se o vnější směnitelnost československé
měny a o systémy jednotných a pružných
devizových kursů.
2. Tento zákon musí respektovat současnou
realitu v podobě značné nerovnováhy
v platební bilanci se zahraničím, zvláště
v oblasti volně směnitelných měn.
Oblast vnějších vztahů má specifický
význam zejména z hlediska dopadu do tvorby a užití
národního důchodu i s ohledem na odpovědnost
státu za vývoj platebních a úvěrových
vztahů vůči zahraničí. Tato
specifika je nutné respektovat, neboť v opačném
případě by v podmínkách značné
nerovnováhy a roztříštěnosti
zájmů jednotlivých ekonomických subjektů
mohlo dojít místo k posílení úlohy
devizové sféry a jejích jednotlivých
nových prvků naopak k jejich oslabení, narušení,
k nekoncepčnosti se zřejmými negativními
dopady na jednotlivé subjekty těchto vztahů,
ale i na celé národní hospodářství.
Vývoj je třeba usměrňovat tak, aby
v širším a samostatnějším
zapojování československých organizací
i jiných osob do vnějších vztahů
nedošlo v žádném případě
ke zvyšování zadluženosti československého
státu a k narušení měnové stability.
Vážené poslankyně, vážení
poslanci, v průběhu projednávání
návrhu devizového zákona ve výborech
Federálního shromáždění
poslanci předložili řadu návrhů
a připomínek. Jejich obsah a množství
potvrdily zvýšený zájem o oblast vnějších
vztahů a přispěly ke zkvalitnění
předloženého návrhu zákona. Po
projednání ve výborech Federálního
shromáždění byly do návrhu zákona
zapracovány na základě připomínek
a podnětů poslanců tyto změny:
1. Zvýšit částku nepodléhající
ohlašovací povinnosti na 2 000 Kčs a částku,
která nebude podléhat nabídkové povinnosti,
na protihodnotu 1 000 Kčs, to znamená bylo to zvýšení
na dvojnásobek.
2. Byla pozměněna ustanovení, která
upravují použití prostředků na
devizových účtech právnických
i fyzických osob. Přijetím tohoto návrhu
budou moci majitelé, případně jejich
zmocněnci používat devizové prostředky
prakticky bez omezení.
V souvislosti s věcným zjednodušením
úpravy devizových účtů však
bylo třeba doplnit § 16 odst. 6 o stanovení
přepočítacího poměru při
koupi odběrných poukazů Tuzexu za devizové
prostředky na devizovém účtu.
Ve výborech Federálního shromáždění
byly rovněž podpořeny návrhy dodatečně
předložené předkladateli na úpravu
znamenající zvýšenou ochranu československé
měny a československého vnitřního
trhu ve smyslu vládou nedávno přijatých
opatření.
Poslanci dále požadovali, aby orgány celní
správy mohly provádět kontroly listovních
a jiných zásilek, zavazadel a dopravních
prostředků pouze za přítomnosti majitele,
odesílatele nebo adresáta.
Kvalitě zákona nesporně přispějí
a jeho úpravu zpřesní i závěry
přijaté na expertní poradě 1. listopadu,
tak jak je shrnuly a potvrdily výbory ústavně
právní Federálního shromáždění.
Přijetí devizového zákona napomůže
a usnadní realizaci prvního podstatného kroku
k urychlení celého procesu převedení
dosavadního hospodářského mechanismu
na nový systém, kde vedle ekonomických nástrojů
regulace chodu národního hospodářství
z pozic ekonomického centra budou plnohodnotně působit
a vytvářet prostor pro samostatnou iniciativu a
podnikavost i prvky rozvinutého dobře fungujícího
devizového trhu. Děkuji za pozornost.
Předsedající předseda SL J. Bartončík:
Děkuji. Návrh projednaly výbory ústavně
právní, zahraniční výbory,
výbory pro plán a rozpočet, pro průmysl,
dopravu a obchod a pro zemědělství a výživu
obou sněmoven.
Prosím společného zpravodaje výborů
Sněmovny lidu poslance Richarda Tichého, aby přednesl
zpravodajskou zprávu.
Společný zpravodaj výborů SL poslanec
R. Tichý: Vážené předsednictvo,
vážené poslankyně, vážení
poslanci, vzhledem k návrhu ministra financí vyškrtnout
§ 8 žádám o přerušení
jednání a prosím o schůzku předsedů
výborů pro plán a rozpočet a všech
zpravodajů z výborů, které devizový
zákon projednávaly.
Předsedající předseda SL J. Bartončík:
Domnívám se, že je účelné
tomuto požadavku vyhovět. Přerušuji jednání
na deset minut.
(Jednání přerušeno ve 13.32 hodin.)
(Jednání opět zahájeno ve 13.42 hodin.)
Předsedající předseda SL J. Bartončík:
Budeme pokračovat v přerušeném jednání.
Ještě než dám slovo opět poslanci
Tichému, chtěl bych omluvit většinu
ministrů a šéfů vlády federální
i republikové, kteří se omluvili z velmi
vážných důvodů s tím,
že jsem jim i vaším jménem tlumočil
přání, aby pokud možno reprezentanti
vlády na jednání Federálního
shromáždění, kterému jsou odpovědni,
setrvávali.
Prosím poslance Tichého.
Společný zpravodaj výborů SL poslanec
R. Tichý: Vážené předsednictvo,
vážené poslankyně, vážení
poslanci, vážení hosté, předložený
návrh devizového zákona je v souladu se zásadami
schválenými v první polovině letošního
roku ve výborech Federálního shromáždění.
V souladu s prohlubováním demokratizace v hospodářském
a sociálním životě je návrh devizového
zákona koncipován ve vztahu k fyzickým i
právnickým osobám výrazně liberálněji
než dosud platné devizové předpisy.
Dosud byly československé právnické
a fyzické osoby podrobeny absolutní nabídkové
povinnosti a povolovacímu řízení v
případě používání
devizových prostředků bez ohledu na to, jakým
způsobem se na produkci devizových prostředků
podílely. Návrh zákona vytváří
prostor pro uplatnění převážně
ekonomických nástrojů při řízení
devizového hospodářství. Vedle základních
nástrojů dává prostor i pro využití
ostatních ekonomických nástrojů jako
je devizový kurs, vládní a bankovní
úvěry, úrok, měnové rezervy
a pro uplatnění devizového samofinancování.
Vzhledem k situaci československého hospodářství
a jeho reálným možnostem však zákon
počítá přechodně se zachováním
určité míry administrativního řízení
v této oblasti, zejména formou devizových
povolení. Posílení samostatnosti podniků
v devizové oblasti zakotvuje zákon jedno ze základních
kritérií devizového hospodaření
nadcházejícího období, kterým
je princip zainteresovanosti na získávání
devizových prostředků.
V souladu s posilováním samostatnosti podniků
v rozhodování o tom, jak naloží se svými
devizovými prostředky, je taková úprava
devizových účtů. Organizace budou
moci těchto prostředků použít
bez omezení pro svoji podnikatelskou činnost ke
vstupu do závazků vůči devizovým
cizozemcům a k placení do zahraničí
nebo ve prospěch devizového cizozemce. Úměrně
s rozhodovací pravomocí organizace při užití
devizových prostředků bez zásahu centra
však vzroste její odpovědnost za výsledky
této činnosti.
V souladu s novými požadavky na řízení
a usměrňování devizového hospodářství
se adekvátním způsobem rozvíjí
postavení a funkce Státní banky československé.
Její úloha vyplývá zejména
ze zákona o Státní bance československé
a vládního návrhu zákona o bankách
a spořitelnách, zejména pokud jde o odpovědnost
za zpracování a provádění měnového
plánu, jehož součástí je plán
devizový jako základní nástroj řízení
devizového hospodářství. Ten vypracovává
Státní banka československá ve spolupráci
s příslušnými ústředními
orgány a předkládá jej ke schválení
vládě ČSSR.
Státní banka československá předkládá
vládě ČSSR ke schválení návrh
zásad bankovně měnové politiky zahrnujících
i devizovou politiku. Při provádění
devizové politiky pak odpovídá Státní
banka československá zejména za vývoj
platební bilance a kursu československé měny.
Devizový zákon vychází ze základního
rozdělení kompetencí mezi Státní
bankou československou, federálním ministerstvem
financí, ministerstvy financí, cen a mezd republik
a rovněž i federálním ministerstvem
zahraničního obchodu.
Navrhovaná právní úprava sleduje rovnováhu
rozdělení pravomocí devizových orgánů,
zejména pokud jde o vztah k právnickým osobám.
Jde podle mého názoru o optimální
rozdělení kompetencí a respektuje postavení
Státní banky československé jako vrcholného
měnového orgánu.
Vládní návrh zákona také vytváří
právní prostor pro vznik devizového trhu
- jako nástroje ekonomické redistribuce deviz a
jeho prostřednictvím budou moci devizoví
tuzemci prodávat a nakupovat devizové prostředky
ve volné dispozici. S vytvářením věcných
podmínek v devizové oblasti se předpokládá,
že funkce devizového trhu se bude rozšiřovat
a nabývat na významu.
Ve vztahu k fyzickým osobám vytváří
nový devizový zákon podmínky pro to,
aby občané měli osobní ekonomický
zájem na převodu devizových prostředků
do tuzemska a poskytli jim právní záruky,
že těchto prostředků budou moci využívat
v tuzemsku i do zahraničí. Při ukládání
devizových prostředků na devizové
účty zákon občana neomezuje. Tím
jej však nezbavuje odpovědnosti podle trestních
předpisů v případě, bude-li
prokázáno, že devizové prostředky
získal nelegálním způsobem.
Významné z hlediska občanů je nové
pojetí jejich nabídkové povinnosti, která
se bude vztahovat až na devizové prostředky,
jejichž celková protihodnota přesahuje částku
stanovenou zákonem. Devizové prostředky do
protihodnoty zákonem osvobozené částky
si budou moci občané ponechat ve své volné
dispozici, nebudou ji muset ani soustřeďovat u devizového
peněžního ústavu a naopak ji budou moci
vyvézt a použít v zahraničí.
Jak už vážený ministr financí uvedl,
byla do předložení návrhu devizového
zákona přijata některá opatření
k ochraně československého trhu a československé
měny, jejich zabezpečení si i pro příští
období vyžádalo řadu doplňků
v devizové kontrole prováděné orgány
celní správy na hraničních přechodech
a ustanovení upravující devizové přestupky.