Předsedající místopředseda
FS J. Stank: Ďakujem poslancovi Schnedrovi. Prosil by som,
keby ste prípadné návrhy ny vylepšenie
uznesnia predložili písomne spravodajcom, aby ich
mohli spracovať. S faktickou poznámkou sa prihlásil
pán poslanec Sedlák. Po ňom vystúpi
v rozprave pán poslanec Sochor.
Poslanec SL J. Sedlák: Vážené dámy
a pánové, abych vyhověl panu poslanci Schneiderovi,
tak v úvodu své poznámky bych chtěl
jemně připomenout, že tu 40 let existovala
"moudře" řízená ekonomika,
ale důvodem mé poznámky je to, že bych
byl rád, aby věci, o kterých hovořil
pan poslanec Gandalovič - myslím, že by to
zajímalo každého z nás. Myslím,
že by se z té obecné vize, která tam
byla uváděna k tomu, jak se chovají podnikové
managementy, kdyby nás seznámil s konkretizací
těchto poznatků, protože si myslím,
že každý normální člověk
v tomto parlamentu by po ověření si těchto
konkrétních požadavků udělal
všechno možné, což je v jeho lidských
silách, aby tato situace v konkrétních jednotlivých
organizacích nemohla pokračovat.
Předsedající místopředseda
FS J. Stank: Ďakujem. Ešte pán poslanec Gandalovič.
Poslanec SN P. Gandalovič: Jsem schopen doložit. Všechny
podněty jsem dával českým orgánům,
protože je to v kompetenci české vlády,
tudíž jsem to samozřejmě na půdu
Federálního shromáždění
nenesl doposud. Ale jsem schopen to přednést.
Předsedající místopředseda
FS J. Stank: Ďakujem. Pán poslanec Sochor. Pripraví
sa poslanec Richterek.
Poslanec SN V. Sochor: Vážený pane předsedající,
vážené kolegyně, vážení
kolegové poslanci, vážení členové
vlády. Federální vláda vyhlásila
v minulém týdnu razantní vstup do řešení
státotvorného procesu. Podle mne pozdě. Federální
vláda vyhlásila a Federální shromáždění
přijalo v roce 1990 ekonomickou reformu podle scénáře.
Jak je to s vládní razancí v této
oblasti? Je postup takový, jak jsme jej předpokládali?
Dnes bychom se měli při posuzování
rozpočtů zamyslet také nad touto otázkou.
Při projednávání scénáře
jsem upozorňoval na to, že Federální
shromáždění by mělo sledovat
postup reformy, svými připomínkami nenarušovat
filosofii, aby se nevytvořila situace, že jednou při
jejím hodnocení, při hodnocení jejího
průběhu a dopadu, prohlásí její
leadři, že neúspěchy jsou způsobeny
zásahy parlamentu a národních rad.
Chceme-li něco hodnotit a spravedlivě hodnotit,
měli bychom si připomenout, alespoň zběžně,
co hodnotíme. Hodnotíme průběh hospodaření
ve dvou čtvrtletích z hlediska scénáře
ekonomické reformy. Pro připomenutí jeho
obsah: makroekonomický rámec ekonomické reformy,
daňová reforma, rozpočtová pravidla,
změna vlastnických poměrů, liberalizace
cen, sociální souvislosti, strukturální
politika, specifika agropotravinářského komplexu.
Ekonomická reforma je změnou ekonomických
institucí a vztahů mezi nimi. Jejím cílem
je přechod od centrálně plánované
k tržní ekonomice. Musí proběhnout u
vědomí nebezpečí růstu inflace
a nezaměstnanosti. Odkládání reformy
a její dělení do postupných a dílčích
opatření zvyšuje zejména toto nebezpečí.
Soustřeďuje se odpor byrokratického aparátu
na všech úrovních. Vůči vyspělému
světu je demonstrována nerozhodnost, přetrvávající
instituce nedokáží rychle reagovat na měnící
se vnější ekonomické vztahy. Rychleji
než reformní opatření rostou sociální
tlaky. To všechno bylo správně předpokládáno.
Byly nebo jsou reakce vlády dostatečně razantní?
Scénář reformy je tudíž nutno
chápat jako rozhodnutí o cestě. Složitost
vývoje, zejména vnějšího prostředí,
v němž se realizace dále uvedených záměrů
bude odehrávat, nutně vytváří
jejich pravděpodobnostní charakter a potenciální
možnost různých úprav.
Úpravy nesmějí potlačit základní
směr, obsah a časovou posloupnost scénáře.
Je nezbytné upozornit na problém optimální
centralizace a jednotnosti základních rozhodnutí
přijímaných v souvislosti s reformou v rámci
federativního státu. Nedal zde parlament realizačnímu
týmu záminku k tomu, že se může
zříkat své zodpovědnosti za dosavadní
průběh? Byla vláda dostatečně
razantní při realizaci přijatého úkolu?
Nad touto skutečností by se měly zamyslet
poslanecké kluby vládní koalice. U kolika
předloh zákona opozice musela obhajovat vládní
předlohy zákonů.
Makroekonomický rámec ekonomické reformy.
K tomu se jistě detailně vyjádří
ekonomové. Svými výhradami, bych zdržoval
jednání.
Změny vlastnických poměrů v ekonomice.
Malá privatizace otevře prostor. Bude nutné
sledovat cíl, aby při hromadné malé
privatizaci nevznikl podnikatel, vlastnící několik
řemeslných oborů. Tím by se jen koncentroval
současný stav a úpadek řemesla. Vlastníci
by měli být především zaměstnanci
s vyloučením možnosti spekulativních
kroků starých struktur. Co na to říká
vládní koalice? Chtěl by někdo něco
vytýkat parlamentní opozici? Byla vláda dostatečně
razantní při vyloučení těchto
možností starých struktur?
Cílem organizační restrukturalizace je vytvoření
kapitálově silných a konkurence schopných
jednotek. Splnilo zde ministerstvo hospodářství
České republiky a Slovenské republiky svoje
úkoly? Nebo je snad v tržním hospodářství
konkurence schopný podnik, který je v krachu? Mám
konkrétní poznatky, že ministerstvu průmyslu
České republiky více než na řízení
procesu privatizace záleží na fixaci přirozených
reakcí podnikového managementu, který stále
vystupuje v rolích socialistických vlastníků,
místo aby se přetvářel do managementů
odpovědných privátním vlastníkům
za hospodaření s jejich vlastnictvím. Jen
ze Severomoravského kraje Nová huť Ostrava,
Ostravské doly, Železárny Bohumín.
Liberalizace cen bude probíhat v závislosti na rozsahu
dosažené liberalizace dovozu, to znamená na
míře potlačení monopolního
postavení dodavatelů. Teprve pak bude možno
přistoupit k plné liberalizaci cen a uplatnit bez
podstatných omezení monetární regulaci
důchodů. Co jsme udělali pro ochranu našeho
trhu? Udělalo ministerstvo zahraničního obchodu
něco pro ochranu našeho vnitřního trhu
a našich malých výrobců? Monopoly mají
setrvačnost, ale malí výrobci tratí
existenční podmínky.
Vnitřní směnitelnost československé
měny. Zavedením vnitřní konvertibility
koruny odstranit základní překážky
pro příliv zahraničního kapitálu.
Podařilo se?
Sociální souvislosti ekonomické reformy.
V této oblasti by si měla vláda, národní
vlády a parlamenty nastavit pravdivé zrcadlo své
razantnosti. Základní orientací bude předcházení
ztrátám zaměstnání, před
pasívní péčí o ty, kteří
zaměstnání ztratili. Preferována budou
aktivní opatření, to je včasné
vytváření účelných pracovních
míst pro uvolňované pracovníky. Neměly
by vlády ze svých ministerstev vyhnat polovinu byrokratů
a pověřit je těmito úkoly? Přípravou
absolventů škol a pracovníků pro bankovně
finanční infrastrukturu ve státní
správě, pro instituce ochrany trhu, služby,
daňové úřady. Věděli
jsme to, ale neudělali jsme toho moc.
Vláda ve scénáři vycházela
ze znalostí, že ve strukturální politice
přežívá nízký stupeň
adaptability hospodářských subjektů.
Bylo proti tomu uděláno to, co mohlo být
uděláno? Souhrnným cílem strukturální
politiky je podpořit žádoucí strukturální
změny, udržet chod národního hospodářství.
Účast státu na restrukturalizaci ekonomiky
bude vycházet ze státních programů
s nezbytnými komplexními návaznostmi na koncepci
hospodářské politiky a strategie s diferencovaným
záběrem na reformu.
Při uplatňování nástrojů
realizace strukturální politiky se bude vycházet
z diferencovaného přístupu k investičně
náročným oborům a odvětvím
sekundárního a terciárního sektoru.
Na úrovni federace bude zřízen fond strukturálních
změn a obdobně bude postupováno na úrovni
republik.
V roce 1990 budou zpracovány programy - ekologický,
surovinová politika, státní dopravní
politika atd. Splnila vláda své úkoly? Rozhodla
razantně o těchto problémech? Nechodíme
opět v bludném kruhu?
O specifice agropotravinářského komplexu
budou jistě hovořit povolanější.
Náš občan je z řešení této
problematiky maximálně roztrpčen a jistě
to není pro vlády žádným tajemstvím.
Trpělivost zemědělců má asi
také své meze.
Závěrem žádám, aby do usnesení
o správě vlády byl dán požadavek,
aby celoroční účet byl expertně
posouzen z hlediska schváleného scénáře
ekonomické reformy a navrženy kroky a opatření
dalšího postupu, který zamezí možnostem
zhroucení celého hospodářského
potenciálu státu. Děkuji.
Předsedající místopředseda
FS J. Stank: Ďakujem pánu poslancovi Sochorovi. Ďalej
vystúpi v rozprave poslanec Richterek. S faktickou poznámkou
sa hlási poslankyňa Sándorová. Pripraví
sa poslanec Malina.
Poslankyně SN E. Sándorová: Pán predsedajúci,
v podstate chcem reagovať na poslanca Borguľu. Chvíľu
mi trvalo, než som príslušné údaje
vyhľadala v materiáloch správy komisie Európskeho
spoločenstva, kde sú údaje zo všetkých
tzv. postkomunistických štátov.
Pán poslanec Borguľa tu hovoril o tom, že absolútny
pokles hrubej produkcie je najvyšší v Československu
zo všetkých týchto štátov. Prečítala
by som niektoré údaje, ktoré uvádza
táto správa. Vyberiem si dva štáty.
Československo udáva údaj 17,8 %, Poľsko
udáva 22 % do augusta 1991. Upozorňujem na to, že
pokles v minulom roku bol 23 %. Pre Juhosláviu, kde podľa
pána Borguľu je pokles tiež menší
ako u nás, udáva v porovnaní s minulým
rokom pre prvých päť mesiacov, 17,6 %, ale s
dodatkom, že tento pokles sa zvýši do konca jesene
približne na 50 %. Ďakujem.
Předsedající místopředseda
FS J. Stank: Ďakujem. To bola poslankyňa Sándorová.
Ďalej vystúpi poslanec Richterek.
Poslanec SL M. Richterek: Vážený pane předsedající,
vážené Federální shromáždění,
dovolte mi, abych v úvodu svého vystoupení
konstatoval své stanovisko k předložené
zprávě o hodnocení vývoje ekonomiky
v letošním roce a z hlediska dalšího vývoje.
Podle mého názoru je materiál nevyvážený.
Jsem trochu v rozporu se svými předřečníky,
ale stačí, když si řekneme, že
vývoji ekonomiky od začátku roku do dnešních
dnů se věnuje 38 stran předložené
zprávy a vývoji ekonomiky ve směru, co dál
a zvláště za jakých podmínek
a s jakými opatřeními se věnují
pouhé 4 strany. I v tom vidím určitou nevyváženost,
k některým otázkám se dostanu ve svém
vystoupení.
Hodnocení dosavadního ekonomického vývoje
je charakterizováno jako vcelku úspěšné,
neovlivnitelné a potvrzující správnost
dosavadního postupu ekonomické reformy. Kritické
názory k postupu ekonomické reformy jsou označovány
jako politické tlaky, které chtějí
přehlušit pozitivní rysy vývoje. Připouští
se jako nevyhnutelnost další zhoršení
ekonomické situace do konce letošního roku
i v průběhu roku 1992. Nehovoří se
v některých případech o neadekvátní
míře restriktivní a měnové
politiky. Je podceňována možnost dalšího
inflačního vývoje. Mám na mysli především
současný růst cen potravin, připravované
zvýšení nájemného a některé
další a zejména plošný pokles výroby,
který nepřináší žádoucí
restrukturalizaci ekonomiky.
Hospodářská politika vlády zatím
vytvářela makroekonomický rámec reformy.
Z tohoto místa musím konstatovat, že v této
oblasti byla úspěšná. Mohl bych citovat
řadu kategorií tak, jak nás s nimi seznamují
představitelé vlády.
Proti tomu však stojí pokles výkonnosti ekonomiky
a rostoucí nezaměstnanost. Jsem si vědom
jedné zásady, že přechod k tržní
ekonomice musí být zcela jistě spojen s poklesem
hospodářských čísel. Z materiálu
však nevyplývá, na kolik je tzv. redukční
dieta ekonomiky spojena s jeho ozdravěním a na kolik
se zde projevují jiné méně žádoucí
či nežádoucí vlivy. To mi v předkládané
zprávě schází.
Podle mého názoru nastává zřejmě
situace, kdy se bude muset hospodářská politika
více obracet k podnikovým subjektům. Zásady
hospodářské politiky, které jsou uvedeny
ve zprávě jsou, podle mého názoru,
správné, bohužel však značně
obecné a z toho potom vyplývá možná
i realizační fáze, která se v mnoha
případech vede do ztracena. Chybí jasnější
vymezení strategie, z níž by se dalo odvodit,
co se rozumí strategickými body ekonomiky, klíčovými
investicemi. Vláda by na sebe měla vzít odpovědnost
nejen za formulaci strategie, ale i za její provádění,
a to jak ve vnitřní, tak i zahraniční
politice - viz například bod c) na str.1, který
má zcela deklarativní charakter.
Chci připomenout Federálnímu shromáždění
i vládě, že příliv zahraničního
kapitálu do naší federativní republiky
je dnes v převážné míře
ovlivňován celkovou politickou situací. Z
ekonomického hlediska jsme v mnohém přitažliví.
Zahraniční investory však odrazuje dění
na naší politické scéně, které
prostě mnozí nechápou, jiní se diví
a kroutí hlavou.
Zdá se, tak jak je dokumentováno a hovořeno,
že privatizace sama o sobě nezmění chování
podniků. Říkám to i z toho důvodu,
že protimonopolní nástroje zatím prakticky
nefungují, některá opatření
dokonce monopolní postavení výrobců
podporují. Myslím si, že by bylo dobré
daleko přesněji vymezit, za jakých podmínek
a v jaké míře by se měla měnit
diskontní sazba a tím i úroková míra.
Byl by to důležitý signál pro oživení
investic v podnikové sféře a tím i
celé ekonomiky.
V neposlední řadě doporučuji vydat
systém priorit a fondů, o jejichž služby
se mohou podniky ucházet. Tento seznam by měl být
pravidelně inovován a tím by poskytl podnikům
snadno dostupné informace
V závěru mého vystoupení mi dovolte,
abych řekl své stanovisko k návrhu usnesení
výboru pro plán a rozpočet, jehož jsem
členem. Plně s ním souhlasím.
Předsedající místopředseda
FS J. Stank: Ďakujem poslancovi Richterekovi. Slovo má
poslanec Malina, pripraví sa poslanec Kudláček.
Poslanec SL Z. Malina: Vážený pane předsedo,
pane předsedající, dámy a pánové.
Já bych chtěl na rozdíl od svého předřečníka
poznamenat, že mně více uspokojuje předložená
zpráva vlády, než návrh usnesení
vypracovaný výborem pro plán a rozpočet.
Chtěl bych přenést problematiku trochu obecněji,
protože údaje ve zprávě mne, jak říkám
zcela neuspokojují a domnívám se, že
transformace našeho hospodářství je
možná pouze důslednou privatizací. Pokud
toto tvrzení někomu může připadat,
že zavání příliš ideologií,
tak se domnívám, že to je ideologická
deformace jeho myšlení a ne myšlení mého,
neboť zdravý rozum, 40 let špatných zkušeností
a pohled k našim západním sousedům radí
důvěřovat proslulé neviditelné
ruce trhu spíše než jakýmkoliv osvíceným
vizionářům, či spoléhat na
rozhodnutí ministerských byrokratů.
Je-li naším cílem, a myslíme-li to upřímně,
návrat do (evropských) společenství,
evropských civilizovaných a fungujících
států, pak nám nezbývá nikdy
nic jiného než vybudovat skutečně samosprávný
politický a hospodářský systém,
čili demokracii a kapitalismus. A na tom nezmění
nic alergie některých výše posazených
členů tohoto shromáždění
na slovo kapitalismus. Já si myslím, že se
v této souvislosti hodí citovat profesora Michaela
Nowaka, který se zúčastnil konference Mont
Pelerinské společnosti. Profesor Nowak řekl:
"Je tu hrozivá společenská touha po
uzákonění výrobních plánů,
po paternalismu, po ochraně občanů před
jejich vlastní svobodou, po rozhodování za
jiné a dokonce po prosazení toho, že občané
nejsou připraveni na svobodu". Z tohoto pohledu musím
říci, že řadu kritik, které zde
zazněly a které určitě ještě
zaznějí, chápu jako výraz této
touhy. Už jsme tady slyšeli prakticky v jedné
větě citovat stížnost na příliš
velkou inflaci a současně stížnost na
to, že sociální výdaje jsou příliš
malé a platy nízké. Určitě
uslyšíme o špatně nasazeném směnném
kurzu, o potřebě plošného oddlužení
podniků, uslyšíme asi o tom, že problém
leží vlastně pouze v tom, aby manažéři
našich státních podniků měli
možnost podniky skutečně řídit.
Uslyšíme určitě o požadavcích
na zvýšení subvencí v zemědělství,
na zvýšení sociálních výdajů.
A myslím si, že poslancům, kteří
rádi používají historické odkazy,
se nabízí dnešní datum přímo
ideálně k tomu, aby použili paralelu mezi Bílou
horou a naším hospodářstvím.
Určitě uslyšíme, že za dva roky
transformace už to není předchozí režim,
ale současná vláda, která je zodpovědna
za stav našeho hospodářství. Já
si myslím, že s těmito kritikami je v příkrém
rozporu např. včerejší hodnocení
uvedené v listu Financial Times, který věnoval
šestistránkovou přílohu hospodářství
Československa.
Jak už jsem se zmínil, mám největší
kritické výhrady k návrhu usnesení
a proto mi dovolte, abych předložil některé
pozměňovací návrhy. Za prvé
navrhuji vypustit třetí odrážku třetího
bodu, kde je požadováno "hlouběji propracovat
zásady hospodářské politiky a minimalizovat
dopad faktorů uvedených v bodu 2". Já
se domnívám, že hlouběji propracovaná
zpráva by nebyla účelná pro to, proč
je určena, podat nám přehled o současném
stavu a výhledu ekonomiky. Považuji zprávu
za naprosto vyváženou a myslím si, že
pokud některý z poslanců požaduje hlubší
znalosti o této problematice, že má možnost
se obrátit na kteréhokoliv člena vlády.
Za další se domnívám - druhá
část tohoto bodu je automatická, to se rozumí
samo sebou, že činnost vlády směřuje
k tomu, aby dopady minimalizovala. Čili to je první
můj návrh vypustit tuto odrážku, druhá
věc je, že považuji odrážku, která
je zařazena jako poslední za nejdůležitější
v tomto bodu a navrhuji ji zařadit jako první, to
znamená, urychleně řešit otázky,
které zpomalují privatizační proces,
navrhuji přeřadit jako první v tomto bodu.
A potom za naprosto zbytečné považuji, abychom
navrhovali vytvoření jakési komise pro privatizaci.
Myslím si, že jedna taková komise již
vytvořena je, je to komise, které přísluší
kontrola kupónové privatizace, ale nic nebrání
tomu, aby se zabývala privatizací obecně.
Navrhuji vypustit první odrážku v bodě
4.
Na závěr mi dovolte konstatovat, že samozřejmě
proces, který probíhá, je nebezpečný,
ovšem jsou to podle mne nebezpečí zcela jiná,
než jaká kritika tady zaznívá. Já
si myslím, že největší je právě
možnost zpomalení privatizace. V té souvislosti
bych si dovolil říci, nemohu říci
přímo citát, ale to co jsem slyšel od
poslance Schneidera, který přirovnal situaci k tomu,
že táhneme vlastně rozpadající
se káru bahnem.
A v tom případě si vůbec nemůžeme
dovolit zastavit z jakéhokoliv důvodu a něco
na té káře vyblýskat.
A další věc, kde vidím velké
nebezpečí je vlastně politická nestabilita,
a tam si myslím, že toto Federální shromáždění
má určitý podíl odpovědnosti
na té politické nestabilitě a historicky
se ho nemůže zbavit poukazováním na
to, že iniciativu přebraly republikové orgány.
Myslím si, že je co zlepšovat, ale je také
co zlepšovat i v práci tohoto zákonodárného
shromáždění.
Pokud se tady mluvilo o nastavování zrcadla, myslím
si, že parlament by měl vládě nastavovat
zrcadlo, určitě, ale ne křivé. Děkuji.
(Potlesk.)
Předsedající místopředseda
FS J. Stank: Ďakujem pánu poslancovi Malinovi. Ďalej
vystúpi v rozprave pán poslanec Kudláček,
pripraví sa pán poslanec Tahy. Pred tým mi
dovoľte, aby som vám tlmočil ospravedlnenie
pána ministra Dlouhého, ktorý má už
14 dní dohodnutú poradu v Bratislave, ide o zasadnutie
Rady Fondu trhovej regulácie. Pán poslanec Kudláček.