Chcem vám dnes v krátkosti vysvetliť - a mám
na to oprávnenie slovenských roľníkov
ako člen Slovenského roľníckeho družstevného
zväzu - prečo túto akciu poľnohospodárske
družstvá, štátne majetky, spoločné
poľnohospodárske podniky i súkromní
roľníci zorganizovali.
Už samotný fakt, že som začal citátom
názorov súkromného roľníka uverejneným
v denníku s tak veľkým nákladom MF dnes
hovorí sám o sebe, že to nie sú len
družstevníci, ktorým dosť často
v poslednom období sa hovorí staré štruktúry,
ale že so súčasným stavom agrárnej
politiky, ktorá nemá žiadnu koncepciu, nie
sú spokojní ani tí, o ktorých sa hovorí,
že by mali dať nášmu poľnohospodárstvu
dynamický trend, a to sú začínajúci
súkromní roľnici.
Teda konkrétna príčina vyjadrenej nespokojnosti:
od januára t.r. v agropotravinárskom komplexe sa
uskutočňuje ekonomická reforma, ku ktorej
koncepcii bolo mnoho pripomienok i na pôde tohto parlamentu,
či už v reakciách na scenár ekonomickej
reformy alebo na vládne prehlásenie, ktoré
predniesol pán premier Čalfa. Prvý polrok
tohto roku vo výsledkoch pôsobenia ekonomickej reformy
priniesol veľké problémy, ktoré ohrozujú
existujúce poľnohospodárske družstvá,
štátne majetky, spoločné podniky, ale
i začínajúcich súkromných roľníkov.
Ako základný nedostatok sa ukazuje to, že dosiaľ
absentuje zjednodušujúca koncepcia agrárnej
politiky. Z toho vyplývajú značné
problémy poľnohospodárskej prvovýroby,
spojeně s odbytom predovšetkým hovädzieho
jatočného dobytka, mlieka a iných i rastlinných
produktov ako zemiakov, rychlenej zeleniny, repky a obilia.
Po druhé liberalizácia cien má na poľnohospodársku
prvovýrobu negatívne dopady. Nákupné
ceny poľnohospodárskych výrobkov sa zvýšili
len o 2,8 % pri súčasnom znížení
úrovne nákupu jatočných zvierat, a
mlieka zhruba o 25 - 30 %. To vedie k nerealizovaným prebytkom
a sťaženej finančnej situácii v týchto
podnikov.
Na druhej strane ceny vstupov do poľnohospodárskej
výroby vzrástli o 70 % a nastúpila i tvrdá
reštriktívna banková politika. Keď k tomu
pripočítame zhruba o 10 mld. korún zníženia
subvenčnej politiky štátu oproti minulému
roku, čo predstavuje 20 % hrubej produkcie, pričom
vyspelé štáty EHS to dotujú 30 - 40
%, v Rakúsku dokonca 44 %, od kolapsu v našom poľnohospodárstve
nemáme ďaleko. Na väčšine súčasných
poľnohospodárskych družstiev cez zákonné
opatrenia ešte výraznejšie pôsobia ekonomické
tlaky.
Po tretie, spotrebiteľská verejnosť je dokonca
mylne informovaná, že výšku spotrebiteľských
cien určujú výrobcovia. Chcem zdôrazniť,
že je to lož a klamanie spotrebiteľov, na čo
použijem konkrétny prípad.
Ešte v minulom roku sa jatočné kravy vykupovali
za 22 - 24 korún za kilogram kravského mäsa,
dnes od poľnohospodárskych družstiev, štátnych
majetkov a súkromníkov sa vykupujú za primerenú
cenu 10 korún. Podotýkam, že je to zhruba polovica
dnes vykupovaného jatočného mäsa, ale
na pultoch predajne nenájdete lacnejšie hovädzie
mäso. Podľa vysvetlenia námestníka ministra
poľnohospodárstva Českej republiky Čiháka
nie je v súčasnej dobe možné znížiť
ceny, pretože je nedôvera k obchodníkom v predajniach
s mäsom, že by s týmto mäsom manipulovali.
Podľa výkupných cien jatočných
kráv by sa na pultoch predajní mohlo mäso objaviť
za 20 - 25 korún. Predáva sa ale v takej cene, ako
kvalitné mäso z jatočných býkov.
Po štvrté, v scenári ekonomickej reformy, ktorý
uplatňujú poľnohospodári od 1. januára
1991, sa objavili trojaké ceny, a to orientačné,
zmluvné a garantované. Posledne menované
ceny boli najnižšie a dávali záruku výrobcom
potravín a surovín, že štát vykúpi
za tieto ceny ich produkciu. Bohužiaľ, po uplynutí
dvoch mesiacov tohoto roku sa situácia zmenila a neplatili
ani štátom garantované ceny, ale platí
diktát cien monopolných odberateľov. Určená
výška fondu tržnej regulácie sa rýchle
začala meniť a tým sa začali uplatňovať
na poľnohospodárskych družstvách, štátnych
majetkoch i u jednotlivcov ceny, ktoré nebrali do úvahy
ani 50 % výrobných nákladov.
Po piate, to všetko dokumentuje, že tvorba scenára
ekonomickej reformy pre poľnohospodárov sa robila
nielen nekompetentnými ľuďmi, ale i na nekompetentných
miestach, ale je to i tvorba zákonov a pravidiel, podľa
ktorých sa majú poľnohospodárske družstvá
a štátne majetky chovať v ďalšom období,
sú značne obmedzujúce.
Podobne je tomu i teraz pri tvorbe transformačného
zákona pre poľnohospodárske družstvá,
ktorý sa robí rovnakými skupinami poslancov,
ktorí iniciovali i zákon o vlastníckych vzťahoch
k pôde, nie vláda, ktorá by mala byť
zodpovedná za predloženie návrhov zákona
tomuto parlamentu.
Zástupcovia poľnohospodárskej výroby,
vidiac, aký je postup vlády k ich požiadavkám,
26. júna na celoštátnej porade v Čejkoviciach
sa jednomyseľne pripojili k stanovisku predsedov rozpočtových
výborov Snemovne národov a Snemovne ľudu, ako
i predsedov rozpočtových výborov Slovenskej
národnej rady a Českej národnej rady.
Vychádzajúc z vyššie uvedeného,
žiadam kompetentného zástupcu federálnej
vlády na čele s pánom premiérom Čalfom,
aby zaujali stanovisko k nasledujúcim požiadavkám
poľnohospodárov:
- Žiadame, aby do 5. augusta predložili k verejnej diskusii koncepciu agrárnej politiky a návrh transformačného zákona pre poľnohospodárske družstvá.
- Aby sa za garantované ceny vykúpilo kontrahované
množstvo obilia z úrody tohto roku.
- Aby sa do konca augusta za garantované ceny vykúpilo 70 % kontrahovaného hovädzieho mäsa a zodpovedajúce množstvo mlieka a mliečnych výrobkov.
Aby sa v druhom polroku znížil odvod z miezd do poľnohospodárstva
z doterajších 50 % na 25 %. Pána ministra Dlouhého
žiadam o vysvetlenie použitia fondu tržnej regulácie,
ktorý podľa rokovania federálnej vlády
sa nemôže v republikách použiť na
dotácie vnútorného trhu, ale len na export.
Konkrétna otázka pánu ministrovi: či
o túto časť rozdielu stúpnu spotrebiteľské
ceny, alebo sa znížia ďalej nákupné
ceny?
V prípade, že sa nebude na tieto požiadavky k
spokojnosti poľnohospodárov zo strany vlády
reagovať, dôjde k ďalším protestným
akciám. Myslím, že by sme sa situáciou
v poľnohospodárstve mali viac zaoberať a poľnohospodárom
pomôcť, pretože takéto akcie môžu
mať dopad na prácu samotného parlamentu.
(Řízení schůze převzal místopředseda
SN J. Sokol.)
Předsedající místopředseda
SN J. Sokol: Děkuji panu poslanci Šidíkovi.
Může odpovědět pan předseda vlády
přímo.
Předseda vlády ČSFR M. Čalfa: Nechcem
odpovedať priamo, pretože ide o mimoriadne zložitý
okruh problémov. Pripravíme na to odpoveď.
Včera sme rozhodovali vo federálnej vláde
vo veci obilia, budúci týždeň rozhodujeme
vo veci mäsa a mlieka. Veci sa riešia. Chcem ovšem
reagovať na jednu z úvodných viet, že
tieto akcie, ktoré urobili poľnohospodári na
Slovensku, sú výkonom petičného a
zhromažďovacieho práva. Keď však poslanec
Federálneho zhromaždenia na pléne Federálneho
zhromaždenia vysloví, že je výkonom petičného
a zhromažďovacieho práva, keď poľnohospodári
zablokujú cesty na Slovensku, je to taký výklad
obsahu tohto zákona, s ktorým sa nikdy vnútorne
nemôžem stotožniť.
Předsedající místopředseda
SN J. Sokol: Děkuji panu předsedovi vlády.
Hlásil se kolega Novosád.
Poslanec SL K. Novosád: Včera při zasedání
zemědělské komise se mi dostal do ruky materiál
rolnického družstevního svazu a jejích
požadavky na vládu. Když jsem tento materiál
prostudoval, musím se rolnického družstevního
svazu zeptat, ve které pětiletce budování
socialismu mají být tyto jejích požadavky
splněny. Je skutečně zoufalé, že
agrární politika přešla na republiky,
že chybí celková koncepce. Domnívám
se, že v tomto směru jsme do jisté míry
vinní také, že jsme se nechali zmanipulovat
Federálním shromážděním
do patové situace, kde opět zaznívá
slovo kompetence.
Předsedající místopředseda
SN J. Sokol: Děkuji panu poslanci Novosádovi. Hlásí
se poslanec Šidík.
Poslanec SL M. Šidík: Chcem odpovedať pánu
premiérovi Čalfovi, že som hovoril v súlade.
Myslel som tým, že o konaní tejto akcie boli
zoznámené kompetentné orgány.
Předsedající místopředseda
SN J. Sokol: Chce k tomu ještě někdo něco
poznamenat?
Poslanec SL K. Novosád: Domníval jsem se, že
kolega z Federálního shromáždění
bude hovořit o záležitosti naprosto jiné,
a to o porušení zákona Federálního
shromáždění o půdě, blokačním
§ 33, který vláda Slovenské republiky
svévolně porušila. Její zdůvodnění,
jak ho přednesl ministr Kršek v zemědělské
komisi, bylo naprosto nedokonalé. Způsob, jakým
bude realizována privatizace zemědělských
družstev, je protiústavní a porušuje federální
zákon.
Předsedající místopředseda
SN J. Sokol: Pane poslanče, to není k tématu
interpelace pana poslance.
Dále poslanec Janča interpeluje předsedu
vlády.
Poslanec SL B. Janča: Vážený pane předsedající,
kolegyně a kolegové, bylo řečeno,
že má interpelace je adresována panu premiérovi.
Vážený pane předsedo, v nařízení
vlády č. 223 z 15. 12. 1990 a v doplňcích
provedených nařízením vlády
ČSFR z 20. 12. 1990, kterým se provádí
zákoník práce, je ustanovení §
3, které je v současné době již
překonané a z hlediska zvyšující
se nezaměstnanosti nepřirozené a nepochopitelné.
V § 3 výše citovaného nařízení
vlády se v odstavci 2 praví:
"Opětovně sjednané pracovní poměry
na dobu určitou, které na sebe bezprostředně
navazují a trvají déle než 3 roky, lze
sjednat pouze dvakrát."
V odstavci 3:
"Pracovní poměr na dobu určitou nelze
sjednat s absolventy středních a vysokých
škol."
Tato nařízení, zejména odstavec 3,
mají neblahý dopad v některých resortech,
zejména ve školství. V důsledku značné
feminizace a z toho plynoucích častých mateřských
dovolených je nucen zaměstnavatel vykrývat
takto uvolněná místa, i když s omezením
uvedených v odst. 2, pracovníky se smlouvou na dobu
určitou, tedy důchodci. Přestože o tyto
pracovní příležitosti dnes mají
především zájem nezaměstnaní
absolventi škol, vzhledem k výše citovanému
odstavci 3, nemohou být přijati. V praxi to znamená,
že přijde absolvent pedagogické fakulty na
školský úřad, kde pro něj nemají
trvalé místo, ale mají několik desítek
míst na jeden až dva roky za mateřské
dovolené, ale díky tomuto nařízení
nemohou absolventům tato místa nabídnout,
a ti zůstávají bez zaměstnání.
Myslím, že je to nehumánní a diskriminující,
a proto žádám, aby tyto omezující
předpisy byly zrušeny.
Předsedající místopředseda
SN J. Sokol: Děkuji poslanci Jančovi. Přeje
si předseda vlády odpovědět přímo?
(Nepřeje.)
Jako další je do rozpravy přihlášen
poslanec Alfréd Haško, který chce interpelovat
místopředsedu vlády pana Mikloška a
ministra obrany L. Dobrovského.
Poslanec SN A. Haško: Vážený pán
minister, budú adresovať svoju interpeláciu
prevážne vám. Pán podpredseda vlády,
keď príde, dostane interpeláciu, pravdepodobne,
písomne.
Súčasná situácia v armáde,
ako sme počuli z niekoľkých príspevkov
a interpelácií našich poslancov, nie je najrúžovejšia.
Redislokácia našej armády podľa mojich
skúseností a vedomostí prebieha pomalšie
než sa predpokladalo, dosiaľ nie je známa koncepcia
ministerstva obrany týkajúca sa redislokácie.
I keď je mi známe, že niektoré skutočnosti
uvedené v odpovedi na túto interpeláciu môžu
byť predmetom tajomstva, napriek tomu žiadam o odpoveď.
Je možno to riešiť podobnou formou, ako ste to
urobili s poslancom Malým. Ja sa vám zaručujem,
že sa vyhneme dramatickým komplikáciám.
Armáda je s každým termínom nástupu
základnej vojenskej služby oslabovaná o stovky
a tisíce mladých zdravých Ľudí,
ktorí oslabujú akcieschopnosť a stav našej
armády. Zákon o civilnej službe bol schválený
parlamentom, v ktorom bývalí poslanci schvalovali
všetko, čo im bolo predložené. Pamätám
si na genézu schvaľovania tohoto zákona v brannom
a bezpečnostnom výbore a môžem potvrdiť,
že my poslanci, ktorí sme boli do parlamentu kooptovaní,
sme ho dotiahli do tej podoby, v akej bol schválený.
Nepredpokladali sme však, že v našej mladej
generácii je toľko špekulantov, ktorí
môžu zákon zneužívať. Poznatky
z okresov sú katastrofálne. Mladí ľudia
využívajú civilnej služby k súkromnému
podnikaniu, vyhýbajú sa vojenskej službe len
prehlásením, ktoré síce je možné
spochybniť, ale nikto ho nemôže overiť. Týka
sa to hlavne obyvateľov jednej etnickej skupiny, ktorá
už v minulosti nie raz dokázala, že žiadny
politický problém ani zákon jej nemôže
vyhovovať. To však nie je najpodstatnejšie.
Podstatné je schválenie novely zákona číslo
73 zo 14. 3. 1990 Zb., o civilnej službe, ešte pred
nástupom na vojenskú službu v októbri
tohoto roku. Podľa mojich informácií novelu
pripravil podpredseda vlády pán Mikloško. Mala
byť vláde predložená, ale ďalší
osud mi nie je známy, pretože do federálneho
zhromaždenia, do tejto chvíle, predložená
nebola.
Považujem schválenie novely zákona o civilnej
službe za dôležité v čo najkratšej
dobe, a preto vašu odpoveď považujem za naliehavú.
Předsedající místopředseda
SN J. Sokol: Děkuji. Přeje si pan ministr odpovědět
přímo? Prosím, máte slovo.
Ministr obrany ČSFR L. Dobrovský: Pane předsedající,
dámy a pánové, já se obávám,
že takové formulace, jaké tady nyní
zazněly ve vystoupení poslance Haško (i když
předpokládám a jsem si jist, že cílem
toho všeho je jakési pozitivní řešení),
formulace jako že situace v armádě není
nejlepší, nebo že není nejrůžovější,
nevedou k ničemu dobrému. Situace v celé
řadě odvětví naší společnosti
není nejlepší, ani v meteorologii není
situace nejlepší. To skutečné nedává
žádný smysl. Já vás prosím,
neznepokojujme se vzájemně takovými obecnými
výroky, které nemají v podstatě žádný
obsah. Nyní k tomu, co bylo formulováno jako skutečná
otázka.
Otázka redislokace. Vznikl dojem, nevím proč,
že Československá armáda není
schopna z důvodů materiálních a finančních,
dodržet onen stanovený harmonogram, který byl
určen rozhodnutím Rady obrany státu k redislokaci
konkrétních počtů vojsk a zbraní
na území Slovenské republiky. Tato domněnka
je mylná, zbytečná a není ničím
opodstatněná. Skutečnost je taková,
že Československá armáda skutečně
bude muset vynaložit větší finanční
prostředky na celé redislokace, protože ubytovací
objekty i objekty pro uchování a garážování
vojenské techniky, které Československá
armáda převzala po Sovětské armádě,
jsou v daleko horším stavu, než jsme předpokládali,
a náklady na jejích rekonstrukci jsou tedy podstatně
vyšší už z tohoto důvodu.
Další důvod, proč stoupají náklady
na rekonstrukce, je pohyb cen stavebního materiálu
a stavebních prací. Československá
armáda udělala analýzu této situace
a našla způsob, jak uvnitř svého vlastního
rozpočtu přesunout prostředky tak, aby mohla
splnit všechny stanovené termíny, aby nedošlo
k žádnému zpoždění a k žádné
změně v redislokaci. Nevím, jestli si přesně
pamatuji formulaci, která se týkala vzájemného
vztahu redislokací a změny struktury ministerstva.
Ministerstvo není ve svých strukturách závislé
na redislokacích. Jde o změnu celé struktury
(jestli jsem tomu dobře rozuměl), vytváření
štábů a velitelských míst v Československé
armádě. Ani tato transformační změna
v Československé armádě není
ohrožena. Naopak. Myslím, že se nám daří
s určitým předstihem vytvářet
nová tři územní velitelství
(velitelství západ, střed a východ),
že se nám podaří zrušit dříve
než jsme předpokládali i velitelství
dvou armád, které byly součástí
západního vojenského okruhu. Tím získáme
i určité prostředky, určitý
předstih a budeme moci do značné míry
redukovat počet vojsk, a především vojáků
z povolání, kteří jako dejme tomu
"nevyhovující" budou moci odejít
z Československé armády.