2) Skupina "Charta-Kodex"
je druhou nejstarší skupinou, ustavenou už v
srpnu 1992.
Činnost v roce 1992
Práci skupiny lze rozdělit
na následující etapy:
1) V srpnu a v září proběhly přípravné práce: sběr podkladových materiálů domácích i ze zahraničí, jejich překlad, studium a konzultace k nim.
2) V říjnu byl vypracován vstupní podkladový materiál pro jednání skupiny, kde byla stanovena koncepce a základní principy pro tvorbu hlavních programových dokumentů ČRo. Byla přijata zásada systémovosti těchto dokumentů, které by měly vzájemně na sebe navazovat a doplňovat se a tvořit tak logický celek.
3) V listopadu a v prosinci byl
vypracován návrh prozatímního Statutu
ČRo a Programových zásad ČRo. Komise
oba návrhy projednala a v lednu budou na základě
připomínek upraveny. Bude v nich zohledněna
i nová situace, vzniklá v souvislosti se zahájením
provozu stanice Radiožurnál a se změnami v
legislativě.
Stav prací k dnešnímu dni
Komise projednala oba návrhy
výše uvedených dokumentů a během
února budou na základě připomínek
upraveny. Komise pak posoudí, zda Statut bude předložen
k podpisu gen. řediteli ČRo a postoupen ke schválení
Radě ČRo a zda Programové zásady budou
již posouzeny i mimo pracovní skupinu interními
a externími posuzovateli.
Perspektivy v roce 1993
Komise dopracuje Prozatímní
Statut ČRo a Prozatímní programové
zásady ČRo. Bude pokračovat na přípravě
posledního dokumentu. Zásadách práce
redaktora ČRo by měl završit celý systém
zásadních programových dokumentů.
Podle a vnitrorozhlasové situace a v souladu s očekávanými
legislativními změnami bude skupina pokračovat
ve vypracování definitivních dokumentů.
3) Skupina "Umělecká
tělesa ČRo"
Na poradě o postavení
uměleckých těles v Českém rozhlase
dne 22.9.1992 formulovalo vedení ČRo návrh
na transformaci hudebních těles Českého
rozhlasu, vzhledem k tomu, že celkový náklad
na provozování těles přesáhl
možnosti ČRo. Proto bylo nutné nalézt
a vytvořit novou formu vztahů mezi Českým
rozhlasem a tělesy.
Interními tělesy
zůstaly dětské kolektivy (Dismanův
rozhlasový dětský soubor a Dětský
pěvecký sbor), Symfonický orchestr Českého
rozhlasu v Praze a Brně, rozhlasový orchestr lidových
nástrojů. Ostatní kolektivy (Big Band Radio
Praha, Pěvecký sbor, Brněnský rozhlasový
orchestr, Ostravský rozhlasový orchestr a Plzeňský
rozhlasový orchestr) byly převedeny do externího
vztahu. K 1.1.1992 tak bylo možno uvolnit ze služeb
ČRo 190 zaměstnanců. Osamostatnění
proběhlo na základě smluv mezi Českým
rozhlasem a agenturami, zastupujícími tělesa.
Tyto smlouvy obsahují několik
zásad:
- Zachování názvů těles tak, aby bylo zřejmé, že jde nadále o vzájemnou reprezentaci rozhlasu a s ním spojených kolektivů.
- Vytvoření podmínek
pro další existenci těles:
a) Rozhlas odebírá za určitý objem finančních prostředků závazné objemy uměleckých výkonů těles.
b) Rozhlas dodrží dohodnutý podíl těles na vysílání, zajišťuje prostory na zkoušky, umožňuje realizaci uměleckých výkonů ve svých studiích a propaguje další veřejnou činnost těles.
c) Rozhlas pronajímá členům těles hudební nástroje za výhodnou cenu
d) Rozhlas převede společenské
obleky do vlastnictví členů těles
za výhodnou cenu.
Výhod tohoto řešení
(kromě finančních):
1) Samostatné rozhodování o vlastních záležitostech tělesa.
2) Posílení vedoucích uměleckých pracovníků a zjednodušení pracovně personálních vztahů uvnitř těles.
3) Vytvoření vlastní; jasně profilované dramaturgie.
4) Aktivizace v oblasti komerce a sponzoringu.
5) Zainteresování
každého jednotlivého člena na úspěchu
tělesa (snaha obnovit v dalších letech výhodnou
smlouvu s rozhlasem a uplatnit se šířeji na
trh,
Úkoly pro rok 1993:
1) Vytvořit fungující systém trvalé spolupráce podle uzavřených smluv (úkol pro interní pracovníky).
2) Zabývat se přípravou smluv pro rok 1994.
3) Využít zkušeností
s transformací hudebních těles při
formulování nového statutu pro tělesa,
která zůstala v interním vztahu (samostatné
rozhodování, rozšíření
pravomoci vedoucích uměleckých pracovníků,
účelné využití komerční
činnosti a sponzoringu).
Finanční vyjádření:
Základem pro výpočet
smluvní ceny je objem mzdových prostředků
a nákladů na výpomoce v roce 1992 s připočtením
25% režie, ze které budou tělesa krýt
náklady jak je cestovné, přepravné
hudebních nástrojů, pronájmy, telefony
apod.
V následující
tabulce je přehled dohodnutých výkonů
a smluvních cen platných pro rok 1993:
Hudební těleso | |||
Pěvecký sbor Českého rozhlasu | 300 | 400 | 4.700,-- |
Big Band radio Praha | 300 | 900 | 1.754,-- |
Plzeňský rozhl. orchestr | 400 | 900 | 2.932,-- |
Komorní orchestr Tessarini Radio Brno | 410 | 590 | 1.962,-- |
Big Igor Brass Band Radio Brno | 260 | 240 | 981,-- |
Ostravský rozhl. orchestr | 600 | 700 | 1.618,-- |
Celkem | 2.270 | 3.730 | 13.947,-- |
Předpokládané
náklady na uvedená hudební tělesa
v r. 1993, pokud by nedošlo k jejich uvolnění
ze struktury ČRo, by činily 16.720 tis. Kčs.
Rozdíl mezi očekávanými
náklady 16.720 tis. Kčs a dohodnutými smluvními
cenami 13.947 tis. Kčs je absolutní úspora
nákladů ve výši 2.773 tis. Kčs,
což v roce 1993 představuje 16,6% uvažovaných
nákladů v případě setrvání
těles ve struktuře Českého rozhlasu.
Je třeba zdůraznit, že ekonomický efekt
roku 1993 nebyl v této souvislosti rozhodujícím
cílem, protože těžiště úspor
bude především
v následujících letech, kdy se relace úspor
nepochybně posunou přes hranici 50%.
Přesto, že celá
transformace uměleckých těles proběhla
v krátké době necelých tří
měsíců, na počátku přímo
v konfliktní atmosféře, podařilo se
ji přivést ke zdárnému řešení.
Přínos je při tom programový i ekonomický.
A co je důležité - neutrpěla při
tom pověst ČRo jako kulturní instituce (viz
protestní dopis 25 hudebních skladatelů,
dopis ministra kultury)
4) Skupina "70. výročí
rozhlasového vysílání"
Původně předpokládaná
výstava s doprovodnými kontaktními akcemi
v Národním technickém muzeu byla odřeknuta
(stále se zvyšující neúměrné
finanční nároky neklidné cenové
situaci). Menší a měně nákladná
výstava ve stejném termínu (18. - 30.6. 1993)
se uskuteční v prostorách Euroclubu,
Opletalova ul. Předběžný návrh
scénáře je připraven a bude modifikován,
plánované akce v hlavních záměrech
zůstanou zachovány.
Vysílací plány
okruhů (redakce náměty dodaly zač.
prosince 1992) se poněkud pozdržely pro nejasnou situaci
Českého rozhlasu koncem loňského roku
(nové schéma Prahy x Radiožurnál). Připraveny
budou do konce ledna t.r.. Rok výročí uvedl
ve vysílání 1.1.1993 generální
ředitel; stěžejní programy se objeví
na Praze a Vltavě od konce dubna do začátku
listopadu 1993. Jejich osou
jsou 3 velké koncerty (27.4. z děl skladatelů
v minulosti působících v rozhlase - SOČR,
18.5. jubilejní koncert v rámci Pražského
jara SOČR - a začátkem listopadu Slavní
z Concertina - spíše komorního charakteru),
dále pak cyklus volných kapitol z historie
rozhlasu podle připravované a k širokému
okruhu posluchačů zaměřené
publikace J. Pacovského.
5) Skupina "Jazyková
kultura v ČRo"
Skupina se zabývala přípravou
vydání základní ortoepické
příručky s kazetou návrhem studovny
pro hlasatele, vybavenou základními jazykovými
příručkami.
Je připraven i návrh
obsahového zaměření semináře
k jazykovým otázkám (pro vedoucí redaktory)
stejně jako návrh měřítek pro
přijímání nových zaměstnanců,
s nimiž se počítá i pro práci
s mikrofonem.
Skupina začala na své
schůze zvát jednotlivé vedoucí redaktory,
iniciovala pořad "Přistihnem se na hruškách",
reflektující jazykové prohřešky
v rozhlasových pořadech.
6) Skupina "Archív a programové fondy"
Skupina se ustavila v polovině listopadu jako iniciační a koordinační orgán.
Na své první schůzce
si stanovila hlavní cíle:
1) Základní otázky, které se týkají dalšího rozvoje archivních a programových fondů jejichž řešení překračuje rámec samotného úseku APF.
2) Práce na případném zřízení "Národní fonotéky" v rámci APF ČRo.
3) Aktuální otázky
spojené s delimitací archívu ČRo (vztah
k archívu SRo a komerčním stanicím).
Celková činnost
se ještě nedá komplexněji hodnotit.
Za měsíc a půl existence skupiny (do konce
roku 1992) skupina připravila fundovaný dokumentační
materiál pro jednání s poslanci ČNR.
Seznámila své členy a zájemce z řad
Rady Českého rozhlasu přímo na místě
- v Přerově nad Labem - s problematikou archívu
ČRo. Pracovnice archivu zjistili základní
podmínky pro vytvoření "Národní
fonotéky". Existují dvě možnosti:
1) Vyhlásit archív
ČRo za kulturní památku. - 2) Vyhlásit
archív za Národní fonotéku. Realizovatelnost
obou variant se nyní studuje; schůdnější
se zatím zdá varianta druhá. Skupina iniciovala
vytvoření nové výběrové
a skartační komise zvukových snímků,
kterou schválila
programová rada 12.1.1993 a novelu skartačního
řádu, která se v současné době
projednává. Skupina také úzce spolupracuje
s pracovní komisí k 70. výročí
rozhlasu a iniciovala koordinaci využití archivních
dokumentů a snímků v souvislosti s tímto
výročím.
V roce 1993 je hlavním
úkolem dořešit otázku zřízení
"Národní fonotéky", dále
se skupina zaměří na úzká místa
ve spolupráci APF zejména s programovými
útvary ČRo, na problémy spojené s
nasazením nové techniky na tomto úseku a
na dislokaci archivních a programových fondů.
7) Skupina pro minority
Český rozhlas ustavil
koncem minulého roku dvě redakce menšinového
vyslání. Vysílání pro německé
spoluobčany přešlo z bývalého
ČsRo, redakce rómského vysílání
byla založena zcela nově. V regionálních
studiích je navíc provozováno polské
vysílání Ostrava, vysílání
pro minority slovenské, maďarské, chorvatské,
ukrajinské v rámci regionálního vysílání
pro Prahu a stř. Čechy.
Přestože obě
redakce ČRo (Rómové, Němci) vznikaly
"ze dne na den", podařilo se je obsadit kvalitními
pracovníky a je založeno na jejich dobrý rozvoj.
Vyřešilo se zařazení do vysílacích
schémat sítě, které zaručuje
relativně dobrou slyšitelnost, jsou vyhrazeny i plochy
pro nárůst vysílání, k němuž
dojde v průběhu tohoto roku, aktuální
je vysílání
pro slovenskou menšinu, jak to ve svých Stanovách
požaduje "Obce Slováků v České
republice".
Skupina iniciovala setkání
s pracovníkem Úřadu předsednictva
vlády dr. Sekytem, s předsedou komise pro národnosti
ČNR poslancem dr. Stodůlkou a zástupcem střešní
organizace německých spoluobčanů p.
Piverkou.
V roce 1993 bude skupina
pomáhat vlastnímu minoritnímu vysílání,
ale sledovat rovněž problematiku menšin ve zpravodajsko-publicistických
pořadech (včetně zahraničního
vysílán, udržovat a rozšiřovat
kontakty jak se zástupci menšin tak i s poslanci,
zástupci státních a společenských
institucí. Upevňovat v této oblasti image
ČRo.
8) Skupina "Zpravodajský
okruh ČRo"
Skupina se ke své práci sešla pouze dvakrát,
na druhém setkání dne 13.10.1992 konstatovala,
že k další práci nejsou dán základní
podmínky: k dispozici jsou pouze rozporné a měnící
se informace, vedení československého rozhlasu
odmítlo možnost spolupráce formou dokončení
delimitace, odpovědné orgány odsouvají
zásadní řešení od něhož
by se teprve mohla dále odvinout práce skupiny.
9) Skupina "Zvyšování
odborné kvalifikace a sebevzdělávání"
Pracuje teprve krátkou
dobu. Projednala výukový program odboru vzdělávání
školní r. 1992/93.
Na rok 1993 si skupina stanovila za úkol:
1) Jednání s šéfredaktory a ostatními vedoucími pracovníky o profesních nárocích pracovišť a požadavky, které z toho vyplývají pro vzdělávací systém ČRo.
2) Příprava projektu vzdělávání pracovníků ČRo v souladu s předpokládaným vývojem ČRo.
3) Zjišťování a vytváření motivačních předpokladů ke zvyšování kvalifikace včetně hmotných stimulů a působit na vybudování systémů hodnocení pracovníků, který by reflektoval i jejich přístup ke zvyšování odborné úrovně.
4) Vytvoření lektorského
sboru jak z řad interních tak i externích
pracovníků z vysokých škol a dalších
odborných pracovišť.
5) Projekty zpracování
nových a začínajících pracovníků
(s důrazným na redaktory) další růst
a rozvoj jejich kvalifikace.
10) Skupina "Popisy práce
- Honorářový sazebník"
V souvislosti s připravovanými
změnami daňové a mzdové soustavy skupina
navrhla a ve spolupráci s Reginou Praha experimentálně
odzkoušela nový způsob vymezování
činností a děl redaktorů a dramaturgů
ČRo. Konečná verze tohoto dokument umožnila
utřídit, sjednotit a zjednodušit popisy práce
ve všech nově uzavíraných pracovních
smluvách redaktorů, dramaturgů a vedoucích
pracovníků programu. (Viz Rozhodnutí GŘ
č. 1.12.1992) V roce 1993 skupina podobným způsobem
zpracuje Honorářový sazebník.
I. Ekonomický úsek
Českého rozhlasu
Ekonomický úsek
Českého rozhlasu byl zkonstituován 1.4.1992
oddelimitováním části ekonomického
úseku z Československého rozhlasu.
Úsek je členěn na:
- vedení EÚ
- Plánovací a finanční odbor (PFO)
- Odbor informační soustavy (OIS)
- odbor mezd (OM)
Byla vytvořena organizační
struktura o plánovaném počtu 71 pracovníků
a tato byla postupně naplňována. Za stávající
úrovně mezd se nepodařilo všechny funkce
obsadit zejména pak funkci vedoucího PFO.
Ekonomický úsek
v roce 1992 zabezpečoval, řídil a koordinoval
ekonomické plánování, financování,
účetnictví, operativní evidenci, statistiku
a výkaznictví, mzdovou a honorářovou
agendu, cenovou tvorbu, správu a ochranu majetku českého
rozhlasu. Konkrétní náplň jednotlivých
úkolů:
1. Oddelimitování Českého rozhlasu od Československého rozhlasu
1.1. Dokladové převzetí movitého a nemovitého majetku hmotného charakteru.
1.2. Rozdělení a převzetí finančního majetku.
1.3. Převzetí závazků a pohledávek.
1.4: Rozběh financování
a účtování v Českém
rozhlase.
2. Reorangizace ČRo a ekonomické řízení v nové organizační struktuře v roce 1992.
2.1. Zpracování číselníku středisek na novou organizační strukturu bylo provedeno s účinností 1.8.1992.
2.2. Zpracování plánované struktury funkcí a sestavení plánu mzd. prostředků na 8 - 12/1992.
2.3. Sestavení plánu OON na období IV.Q 92 pro programové útvary.
2.4. Sestavení plánu "repre" pro programové útvary na IV.Q 92.
2.5. Evidence majetku a inventury v nových programových útvarech.
2.6. Úpravy plánu v souborech
na počítači pro letošní rok.
3. Příprava a sestaveni finančních plánů v ČRo na rok 1993.
3.1. Vypracování metodických pokynů pro sestavení návrhu finančního plánu. Pokyny obsahovaly druhy plánů, ukazatele, definování rozpočtujících útvarů, termíny ap.
3.2. Příprava a projednání s rozpočtujícími útvary, a konečné sestavení plánu a rozpočtu a pod.
3.3. Příprava metodických
pokynů pro rozpis plánu na jednotlivá nákladová
střediska a účty (dle platného číselníku
stř. a platné účtové osnovy).
4. Realizace nového mzdového systému pro odměňování pracovníků Českého rozhlasu.
4.1. Zpracování "Katalogu prací Českého rozhlasu" s výhledem fúze s Československým rozhlasem.
4.2. Zpracování navazujících předpisů pro odměňování pracovníků Českého rozhlas 4.3. Projednávání a koordinování mzdové reformy s odborovou organizací včetně; regionálních studií.
4.4. Vlastní realizace a zavedení mzdové soustavy od 1.1.1993.
4.5. Zabezpečení
úpravy datových souborů a softwaru týkajících
se agend (mzdová, personální) zpracovávaných
ÚVT Československého rozhlasu.
5. Reforma účetnictví a její promítnutí do podmínek rozhlasu
5.1. Zpracování a zadání úprav do základního projektu vedení účetnictví v návaznosti na nové účtové třídy.
5:2. Zpracování účtového rozvrhu Českého rozhlasu v návaznosti na zákon o účetnictví č. 563/91 Sb. a účtové osnovy pro podnikatele (č.j. FMF V/20 100/1992).
5.3. pracováni Metodických pokynů k zajištění jednotného postupu při účtování.
5.4. Proškolení účetních a dalších ekonomických pracovníků Českého rozhlasu o účetní reformě Českého rozhlasu.
5.5. Úpravy a zadání změn při zpracování jednotlivých účetních agend:
- materiál. agenda
- mzdová
- honorářová
- evidence zákl. prostředků
a PPS (nyní HM)
6. Příprava a zavedení nové daňové soustavy v ČRo.
6.1. Aplikace zákona o dani z přidané hodnoty (registrace jako plátce, stanovení koef. pro odpočet DPH, evidence a účt. DPH na vstupech a na výstupech, doklady, vztah na regionální studia).
6.2. Daň z nemovitostí a daň silniční zavedení a/platby (včetně RS) v ČRo.
6.3. Zavedení daně z příjmů a odvody do fondů (zálohování a oznamování za stálé zaměstnance a externí spolupracovníky (úpravy agend) včetně RS.
6.4. Daň z příjmů (z výsledků hospodařen, vykazování nákladů a výnosů pro potřeby odvádění daně za ČRo se zaměřením zejména na zúčtování:
- odpisů ZP
- tzv. společen. spotřeby
(závodní stravování, rekreace, zdravotní
péče, "repre" sponzorování
jako náklad českého rozhlasu apod.
II. Úsek techniky
1. Oblast programově
technické spolupráce
V roce 1992 zajišťoval
úsek techniky kromě běžné výroby
a vysílání programů tyto akce hodné
zřetele:
- v souvislosti s vnitropolitickým vývojem (volby, rozdělení Československa) veškeré přenosy z volebního období, jednání Federálního shromáždění, národních rad apod. - přenosy EBU - vedle přebíraných koncertů Euroradia jsme se aktivně podíleli i na těchto programech: 9.3.1992 to byl digitální přenos koncertu z Obecního domu uskutečněný přes satelit a 11.10.1992 jsme přispěli přenosem koncertu pro "Kolumbův den".
- technicky byly zajištěny
přenosy z MS v ledním hokeji a to i pro zahraniční
partnery
2. Oblast zajištění
materiálně technické základny
- Rekonstrukce technických pracovišť
únor - ukončení rozsáhlé rekonstrukce S40/R40 spolu s čekárnou a hlasatelnou
březen, duben - pracoviště S3/R3
listopad, prosinec - výměna technologie S36/R36
Pro přesun R54 do Karlína
byt upraven prostor S34/R34.
- Souběžně
probíhala inovace rozhlasové technologie. Na investice
technického rázu včetně podvozku a
technologie pro další přenosový vůz
bylo vynaloženo 12 miliónů Kčs.
3. Oblast telekomunikací, ekonomika organizace
- Byla uskutečněna řada zásadních jednání s FMF a Správou radiokomunikací Praha v cenotvorné oblasti s cílem potlačit monopolní tlak SRP při tvorbě nových cen za její služby,
- důslednou kontrolou fakturovaných výkonů a služeb radiokomunikací a telekomunikací bylo dosaženo úspory v celkové výši 840 tis. Kčs,
- účast na připomínkovém řízení ke konstrukcím a počtu rozhlasových vysílacích sítí v souvislosti s přípravou zákona "O rozhlasovém a televizním vysílání" a vlastní návrhy konstrukcí těchto sítí,
- dořešení a dokončení reorganizace úseku techniky včetně ekonomických dopadů,
- příprava přechodu na novou mzdovou soustavu včetně přepracování mzdové a personální struktury ÚT k odstranění vnitřních i vnějších mzdových disproporcí, vytvoření podmínek pro plynulý přechod na novou mzdovou soustavu od 1.1.1993,
- práce na vytvoření
lokální počítačové sítě
v ÚT, která bude kompatibilní s celorozhlasovou
sítí, umožní plynulé zadávání
programových požadavků, tvorbu podkladů
pro vnitropodnikové zúčtování
ap. Využito již v r. 1992 při zúčtování
služeb ÚT pro Československý rozhlas.
Stav úseku techniky
na začátku roku 1993
Reorganizace úseku techniky
se uskutečnila již k 1.9.1992, došlo ke sloučení
dvou, provozních celků a to vysílání
a výroby do jednoho útvaru. Takže v současné
době má úsek techniky tyto organizační
celky: Útvar technického provozu, Útvar hlavního
inženýra a Sekretariát ředitele techniky
s rozšířenou činností o referát
ekonomiky a referát telekomunikací.
Nejbližší akce
a problémy ÚT, které je nutno řešit:
1. V závěru roku
1992 vznik! pro ÚT v souvislosti se zrušením
Čs. rozhlasu poměrně rozsáhlý
úkol a sice odběr zapůjčeného
technického zařízení od odcházejících
pracovníků. Vrácené zařízení
je ve špatném stavu, u markantních případů
žádáme vystavení škodních
listů, u dalších předpokládáme
opravu. Někteří pracovníci Čs.
rozhlasu neodevzdali zařízení vůbec.
2. V r.1993 počítáme
s výstavbou přijímacího centra EBU,
instalaci zařízení z R54 do S34/R34, přípravou
kabeláže v EKK, vestavbou technického zařízení
do nového přenosového autobusu. Výhledově
bychom rádi vybudovali vysílací pracoviště
na odpovídající technické úrovni.
Rozsah a počet těchto
a dalších rekonstrukcí však závisí
na finančních a dislokačních možnostech
a celkové koncepci Českého rozhlasu.
3. Zvážit účelnost
vnitropodnikového zúčtování,
náklady zatím sleduje pouze ÚT. Vzhledem
k tomu, že s údaji není dále nakládáno,
vzniká zbytečné zatížení
pracovišť ÚT, která mají za povinnost
údaje pro vnitropodnikové zúčtování
vykazovat.
4. Důslednou kontrolou
a zvýšenou aktivitou vedoucích pracovníků
se budeme snažit zvýšit pracovní kázeň
a profesionální úroveň techniků.
Problémem je skutečnost, že v průběhu
r. 1992 odešlo z ÚT 45 zkušených pracovníků,
většinou do soukromých stanic.
III. Hospodářsko
provozní úsek
A. Oblast personální
a organizační
V průběhu roku 1992
došlo ke snížení plánovaného
stavu pracovníků o 20 místa v zrušení
odboru bezpečnosti práce a revizí. Zároveň
k 1.2.1993 byl z Federálního rozhlasu delimitován
odbor investic a rekonstrukcí který svým
charakterem pracoval výhradně` nově vzniklý
Český rozhlas.
V průběhu roku 1993
dochází dále ke snižování
skutečných pracovníků, a to zánikem
některých činností nebo přirozeným
odchodem.Oproti plánu je skutečný stava o
cca 27 pracovníků.
Vzhledem k tomu, že v průběhu
r. 1992 nebyli prakticky přijímáni žádní
pracovníci a vzhledem k úbytkům v letech
90 a 91 dostaly se některé činnosti na technologické
minimum.
Pro r. 1993 (pokud bude zachován
dnešní systém zabezpečování
služeb HPÚ) jsou možnosti dalšího
snižování již velmi omezené. Naopak,
pokud dojde v r. 1993 k náběhu provozování
nové budovy, bude třeba nárůstu pracovníků
účelově směrovaných pro tuto
činnost.
Od 1.1. 1993 dochází
k org. změně v zásobovací činnosti,
která by měla při úspoře pracovníků
přinést kvalitativní zlepšení
této činnosti.
Bohužel i v této oblasti
dochází k odchodům z důvodů
finančních, a to zejména u kvalitních
pracovníků.
B. Oblast ekonomická
Ekonomická činnost
úseku je řízena plánem nákladů,
který je rozepisován do úrovně odborů.
Soulad s plánem je pravidelně hodnocen 1x měsíčně
na poradách úseku a jsou přijímána
okamžitá opatření.
Samostatnou částí
je plán investic, který je rovněž pravidelně
sledován a vyhodnocován.
Případné
zásahy ovlivňující plánované
hodnoty jsou řešeny v úzké spolupráci
s EÚ ČRo. Tato součinnost je na vynikající
úrovni a také proto je možno hodnotit výsledky
v této oblasti jako dobré.
Zásadní metodika
v této oblasti zůstává i pro r.1993
stejná. Výrazně ovlivřSujícím
faktorem bude pro tento rok zavedení nové daňové
soustavy, která zasáhne prakticky všechny činnosti
zajišťované HPÚ. Z tohoto pohledu bude
ekonomická oblast značně náročnější.
C. Oblast provozní
Oblast působení
HPÚ zasahuje širokou oblast činností
provozního charakteru, a to i v regionálních
studiích.
Cílem činnosti je
udržet v provozuschopném tech. stavu objekty a zařízení,
a to jak provozních budov, tak rekreačních
zařízení. To se s běžnými
provozními problémy daří. V oblasti
inv. výstavby se v podstatě jedná o reprodukci
a rozšiřování zákl. fondů.
I tato část byla v rozsahu plánu splněna.
S tím souvisí i řešení dislokačních
problémů.
Ze jmenovitých akcí
je možno uvést dokončení opravy studia
Zlín a Olomouc. Dále dokončení garážového
dvora pro Reg. studio Ostrava. Zahájení rekonstrukce
zámku v Přerově nad Labem.
Pro r.1993 bude nadále
pokračovat provoz, inv, výstavba a nákup
dle možností ek. plánu.
Hlavním úkolem však
bude součinnost a postupné přebírání
provozu na budovaném objektu. To je nutno považovat
za rozhodující a velmi náročné
s dopadem do oblasti organizační, personální
a ekonomické.
IV. Odbor opravy
1. Přehled činnosti
v r.1992.
V širších souvislostech
byl tento rok výjimečný jak v obecné
poloze, tak v interní problematice. Osamostatnění
odboru přineslo výhody i nevýhody v jeho
řízení. Vzhledem k dosaženým
výsledkům lze říci, že výhody
přímého řízení převyšují:
Je pravda, že kumulací TH funkcí (z 5ti pracovníků
mezi 3 pracovníky) a z toho kumulace
funkce vedoucího odboru + dispečer dopravy je mnohdy
vytíženost nad únosnou míru jednotlivce.
V I/Q bylo nutné zabezpečit delimitaci pracovníků
a vozidel, odprodat v množství nepotřebných
vozidel a zabezpečit přepravy pro oba bývalé
subjekty rozhlasu. Samostatným
problémem byly opakované úpravy cen PHM a
přechod z blokových poukazů na kreditní
karty CCS. Do současné doby není zcela vyjasněná
metodika účtování a evidence spotřeby
PHM na kreditní karty CCS. '
Neutěšená situace
vznikla a stále přetrvává v oblasti
podpisových oprávnění k povolováni
jízd služebními vozidly (delimitace, personální
změny, změny číselníku středisek).
Přes tyto všechny a další neuvedené
problémy, lze považovat rok 1992 v oblasti dopravy
za úspěšný. Bohužel, zejména
ve vztahu k hospodaření
se službami dopravy se projev; značná dávka
lhostejnosti nejen některých řadových,
ale i vedoucích zaměstnanců.
2. Popis stavu odboru
Vozový park - z původních
84 ks vozových jednotek v r.1992 má Český
rozhlas 1.1. 93 52 ks vozidel včetně 2 ks přívěsů
a 1 ks mechanizačního stroje.
Počet vozidel využívaných
řidiči referenty je 16 ks.
Specifikace vozového parku je uvedena v soupise vozidel
k 1.1.93. Výchozí základna je uspokojivá.
Plán obměny a počty
vozidel nelze jednoznačně stanovit do té
doby, dokud nebudou známy záměry a koncepce
ČRo a dokud jednotliví vedoucí pracovníci
nebudou "hru na auta" brát vážně,
tzn. dokud si neuvědomí, že se z oblasti dopravy
z jejich rozpočtu dá hodně ušetřit
na finančních prostředcích. Již
dnes by bylo možné za určitých
podmínek redukovat výkony a následně
i počet vozidel.
Personální stav
- k 31.12. 92 měl odbor dopravy plánovaný
stav 22 řidičů, 3 THP a 3 automechaniky.
K 1.1. 93 byli převedeni
z ČsRo 2 řidiči a stav se zvýšil
na 24 řidičů.
Ekonomický stav - rozpočet
dopravy byl na r.1992 8,0 mil. a plánované externí
výnosy 3,0 mil.
Předběžný
kvalifikovaný odhad (bez 012/92) je úspora z rozpočtu
cca 2,0 mil a bylo docíleno externích výnosů
cca 3,0 mil. Investice nezahrnuté do rozpočtu dopravy
činily cca 2,7 mil. včetně pořízeného
vozidla určeného pro přestavbu na přenosové
vozidlo. Docílený finanční výsledek
je uspokojivý. `
Pro letošní rok a
za předpokladu stávajícího stavu odboru
předpokládám rozpočet ve výši
cca 7,3 mil.
Projednaný rozpočet
s ředitelem EÚ ČRo byl navržen ve výši
cca 5,4 mil.
3. Nebližší
akce problémy - (některé jsou již popsány
v bodě 1 a 2)
Koncepčně:
- Docílit, aby byl stanoven základní stav, počet a struktura vozového parku, včetně nezbytného počtu pracovníků.
- Minimalizovat počet vozidel využívaných řidiči-referenty (nikoli vozidla pracovníků). V této skupině byl a bude vždy nepřehledný stav.
- Minimalizovat přepravy po Praze v dosahu MHD včetně zásadní redukce jízd noční službou
- Novelizovat podpisová oprávnění k povolování jízd služebními vozidly. Musí být docíleno stavu, aby schválení jízdy bylo na objednávce identické s příslušným HS a snadno kontrolovatelné. Optimální praxe je u rozhlasové reprografie, kde se používá razítkový systém názvu a čísla HS.
- Realizovat vnitropodnikovou fakturaci za přepravy tak, aby jednotlivé útvary měly ve svém rozpočtu položku přepravného (nikoli druhotného přepravného či cestovného).
- V HPÚ přehodnotit kontejnerový odvoz odpadů z objektů naším vozidlem a tuto povinnost odvozu převést na Pražské komunikace. Odvoz naším vozidlem se stává ekonomicky nerentabilní.
- Globálně posoudit výhodnost smlouvy mezi ČRo a Škoda-WV:
- Za plnění reklamního času ve vztahu k potenciálním zájemcům o rozhlasovou reklamu.
- Možnost využívat těchto vozidel bez omezujícího faktoru uvedeného ve smlouvě.
- Počet vozidel nezbytně
nutný. V případě lepší
výhodnosti smlouvy nahradit těmito vozidly i část
stávajících rozhlasových osobních
vozidel.
Operativně: - Vjezd do
spodní haly garáží na Vino osadit sklopnými
vraty tak, aby bylo zabráněno zbytečnému
úniku tepla, současně se docílilo
bezpečné ochrany a zamezilo se volnému vstupu
do celého objektu. Dosavadní způsob toto
neumožňuje.