/1/ Ústavní soud
rozhodne nálezem, kterým ústavní stížnosti
zcela vyhoví nebo ústavní stížnost
zcela zamítne anebo ji zčásti vyhoví
a zčásti ji zamítne.
/2/ Vyhoví-li Ústavní
soud ústavní stížnosti, vysloví
v nálezu:
a) jde-li o ústavní
stížnost podle čl. 87 odst. 1 písm.
d) Ústavy, které ústavně zaručené
právo nebo svoboda, a jaké ustanovení ústavního
zákona nebo mezinárodní smlouvy podle čl.
10 Ústavy byly porušeny a jakým zásahem
orgánu veřejné moci k tomuto porušení
došlo,
b) jde-li o ústavní
stížnost podle čl. 87 odst. 1 písm.
c) Ústavy, v čem spočívá porušení
zákonem zaručeného práva na samosprávu,
jaké ústavní zákony nebo zákony
byly porušeny a jakým zásahem státu
k tomuto porušení došlo, anebo
c) jde-li o návrh podle
čl. 87 odst. 1 písm. j) Ústavy, v čem
je rozhodnutí o rozpuštění politické
strany nebo jiné rozhodnutí dotýkající
se její činnosti v rozporu s ústavními
nebo jinými zákony.
/3/ Bylo-li vyhověno ústavní
stížnosti fyzické nebo právnické
osoby podle čl.87 odst. 1 písm. d) Ústavy,
Ústavní soud:
a) zruší napadené
rozhodnutí orgánu veřejné moci nebo
b) jestliže porušení
ústavně zaručeného základního
práva nebo svobody spočívalo v jiném
zásahu orgánu veřejné moci než
je rozhodnutí, zakáže tomuto orgánu,
aby v porušování práva a svobody pokračoval
a přikáže mu, aby, pokud je to možné,
obnovil stav před porušením.
/4/ Bylo-li vyhověno ústavní
stížnosti zastupitelstva územního samosprávného
celku podle čl.87 odst. 1 písm. c) Ústavy,
Ústavní soud:
a) zruší napadené rozhodnutí státního
orgánu, nebo
b) jestliže porušení
zaručeného práva na samosprávu spočívalo
v jiném zásahu státu než je rozhodnutí,
zakáže příslušnému státnímu
orgánu, aby v porušování práva
na samosprávu pokračoval a přikáže
mu, aby, pokud je to možné, obnovit stav před
porušením.
/5/ Bylo-li vyhověno návrhu
politické strany podle čl.87 odst. 1 písm.
j) Ústavy, Ústavní soud napadené rozhodnutí
zruší.
/1/ Odůvodňují-li
to osobní a majetkové poměry stěžovatele,
zejména nemá-li dostatečné prostředky
k placení nákladů spojených se zastoupením
(§ 30 a § 31 odst. 1) a nebylá-li ústavní
stížnost odmítnuta, soudce zpravodaj rozhodne
na návrh stěžovatele podaný před
prvním ústním jednáním, že
náklady na jeho zastoupení zcela nebo zčásti
zaplatí stát.
/2/ O návrhu rozhodne soudce
zpravodaj usnesením, které se doručuje stěžovateli
a zástupci. Vyhoví-li se zcela návrhu, nemusí
být usnesení odůvodněno.
/3/ Náklady zastoupení
hradí Ústavní soud ze svého rozpočtu.
/4/ Až do skončení
řízení může soudce zpravodaj
usnesení podle odstavce 2 zrušit.nebo změnit,
a to popřípadě i se zpětnou účinností,
bude-li zjištěno, že poměry stěžovatele
postup podle odstavce 1 neodůvodňují, popřípadě
neodůvodňovaly.
/1/ Náklady podle § 84 uhradí
Ústavní soud k rukám zástupce po skončení
řízení. Jestliže je to důvodné,
poskytne se zástupci na jeho žádost přiměřená
záloha.
/2/ Přizná-li Ústavní
soud stěžovateli, jehož náklady zastoupení
platí stát (§ 84), náhradu nákladů
řízení, je ten, jemuž byla uložena
náhrada těchto nákladů, povinen zaplatit
ji České republice v rozsahu, v jakém bylo
stěžovateli přiznáno právo na
zaplacení nákladů zastoupení. 0 tom
Ústavní soud rozhodne v usnesení o náhradě
nákladů řízení.
/3/ Náhrada nákladů
tohoto řízení je příjmem státního
rozpočtu.
/1/ Opravný prostředek
proti rozhodnutí ve věci ověření
volby poslance nebo senátora podle čl. 87 odst.
1 písm. e) Ústavy (dále jen "opravný
prostředek") je oprávněn podat:
a) poslanec nebo senátor
proti rozhodnutí, že nebyl platně zvolen,
b) ten, jehož volební
stížnosti podle volebního zákona bylo
vyhověno, proti rozhodnutí, že poslanec nebo
senátor byl platně zvolen.
/2/ Opravný prostředek
lze podat do 10 dnů ode dne, kdy bylo osobě oprávněné
podat opravný prostředek oznámeno rozhodnutí
podle odstavce 1.
O opravném prostředku
podle § 86 koná Ústavní soud vždy
ústní jednání.
Pro opravný prostředek
jinak platí obecná ustanovení tohoto zákona
o návrhu na zahájení řízení
a pro toho, kdo opravný prostředek podává,
obecná ustanovení tohoto zákona o navrhovateli.
/1/ Účastníkem
řízení o opravném prostředku
je též orgán, který přijal rozhodnutí,
že poslanec nebo senátor byl nebo nebyl platně
zvolen.
/2/ Vedlejšími účastníky
řízení o opravném prostředku
podle § 86 odst. 1 písm. b) jsou poslanec nebo senátor,
proti ověření jejichž volby opravný
prostředek směřuje.
Opravný prostředek
proti rozhodnutí ve věci ověření
volby poslance nebo senátora nemá odkladný
účinek.
/1/ V případě
opravného prostředku podle § 86 odst. 1 písm.a)
Ústavní soud řízení zastaví,
jestliže poslanec nebo senátor, který jej podal,
zemřel, nebo jestliže vzal opravný prostředek
zpět.
/2/ V případě
opravného prostředku podle § $6 odst. 1 písm.b)
Ústavní soud řízení zastaví,
jestliže ten, kdo opravný prostředek podal
jej vzal zpět, nebo jestliže poslanec nebo senátor
o platnost jehož volby se jedná,zemřel, nebo
se vzdal mandátu.
/1/ Ústavní soud
rozhodne nálezem, kterým opravnému prostředku
vyhoví anebo jej zamítne.
/2/ Vyhoví-li Ústavní
soud opravnému prostředku, vysloví v nálezu
a) že poslanec nebo senátor
byl platně zvolen,rozhodoval-li o opravném prostředku,
podle § 86 odst. 1 písm. a), nebo,
b) že poslanec nebo senátor
nebyl platně zvolen rozhodoval-li o opravném prostředku
podle § 86 odst. 1 písm. b).
/3/ Vyhlášením
nálezu podle § 57, kterým Ústavní
soud vyhověl opravnému prostředku, pozbývají
platnosti rozhodnutí jiných orgánů,
která tomuto nálezu odporují.
/4/ O výroku nálezu
vystaví předsedající osvědčení,
které předá přítomným
účastníkům a vedlejším
účastníkům.
/1/ V pochybnostech, zda mandát poslance nebo senátora
zanikl z důvodů
uvedených v čl. 25 písm. d) nebo f) Ústavy,
jsou oprávněni podat návrh Ústavnímu
soudu, aby zjistil, zda mandát poslance nebo senátora
zanikl:
a) poslanec nebo senátor,
o jehož mandát jde,
b) předseda Poslanecké
sněmovny, jde-li o poslance nebo předseda Senátu,
jde-li o senátora,
c) skupina nejméně
25 poslanců, jde-li o poslance nebo skupina nejméně
10 senátorů, jde-li o senátora.
/2/ Ustanovení.§ 65
odst. 4 platí obdobně.
Účastníkem
řízení o tom, zda zanikl mandát poslance
nebo senátora, je vždy poslanec nebo senátor,
o jehož mandát jde, a předseda Poslanecké
sněmovny, jde-li o poslance, nebo předseda Senátu,
jde-li o senátora, i když nejsou navrhovateli.
/1/ O návrhu podle § 93 odst. 1 koná Ústavní
soud vždy ústní jednání.
/2/ Ústavní soud
řízení zastaví, jestliže navrhovatel
vzal svůj návrh zpět anebo jestliže
poslanec nebo senátor, o jehož mandát jde,
zánik mandátu uznal nebo jestliže zemřel.
/1/ Ústavní soud
nálezem rozhodne, že mandát poslance nebo senátora
zanikl z důvodů uvedených v čl. 25
písm. d) nebo f) Ústavy anebo vysloví, že
tvrzené skutečnosti, které by byly důvodem
zániku mandátu podle čl. 25 písm.
d) nebo f) Ústavy, nebyly dány.
/2/ O výroku nálezu
vystaví předsedající osvědčení,
které předá přítomným
účastníkům.
Velezradou pro účely
tohoto zákona rozumí se jednání prezidenta
republiky směřující proti svrchovanosti
a celistvosti republiky, jakož i proti jejímu demokratickému
řádu.
/1/ Ústavní soud
podle čl.87 odst. 1 písm.g) Ústavy na základě
žaloby Senátu rozhoduje, zda se prezident republiky
dopustil velezrady. Řízení je zahájeno
doručením žaloby Ústavnímu soudu.
/2/ Ústavní žaloba
proti prezidentu republiky podle čl. 65 odst.2 Ústavy
(dále jen "ústavní žaloba")
musí obsahovat přesné vylíčení
jednání, kterým se měl prezident republiky
dopustit velezrady, spolu s uvedením důkazů,
o které se ústavní žaloba opírá.
/3/ Ústavní žalobu
projedná Ústavní soud přednostně
před ostatními návrhy.
/4/ Obecná ustanovení
hlavy prvé této části zákona
pro řízení o ústavní žalobě
neplatí, s výjimkou ustanovení § 37
až 44, § 53 až 60 a § 62; tato ustanovení
se použijí přiměřeně.
/1/ Jestliže bylo Ústavnímu
soudu, dříve než se odebral k závěrečné
poradě, doručeno usnesení Senátu,
kterým ústavní žalobu odvolává,
Ústavní soud řízení zastaví.
/2/ Ústavní soud
řízení zastaví také tehdy,
jestliže prezident republiky po jeho zahájení
zemřel, ledaže jeho manžel nebo příbuzný
v řadě přímé do jednoho měsíce
požádá, aby se v řízení
pokračovalo.
/3/ Okolnost, že se prezident
republiky po zahájení řízení
vzdal svého úřadu, není důvodem
k zastavení řízení.
Za Senát v řízení
o ústavní žalobě před Ústavním
soudem jedná jeho předseda nebo osoba, kterou tím
Senát pověří.
Prezident republiky, proti kterému
byla podána ústavní žaloba, má
právo zvolit si jednoho nebo dva obhájce; alespoň
jeden z nich musí být advokátem.
/1/ Soudce zpravodaj podle potřeby
doplní šetření provedené Senátem
a připraví ústní jednání.
/2/ O ústavní žalobě
koná Ústavní soud vždy ústní
jednání.
Ústavní soud doručí
prezidentovi republiky ústavní žalobu a současně
vyrozumí prezidenta republiky a zástupce Senátu
o době a místě konání ústního
jednání a to nejméně deset dnů
předem. Přitom prezidenta republiky upozorní,
že bude jednáno v jeho nepřítomnosti,
nedostaví-li se bez řádné omluvy
k jednání nebo se bez dostatečného
důvodu v průběhu jednání předčasně
vzdálí.
/1/ Ústní jednání
zahájí předsedající sdělením
věci, která bude projednávána, poté
zjistí, zda se dostavily osoby, které byly k ústnímu
jednáni předvolány nebo o něm vyrozuměny
a zjistí jejich totožnost.
/2/ Pokládá-li se
prezident republiky nebo zástupce Senátu (dále
jen "strany") opatřeními předsedajícího
při řízení jednání zkrácen,
může žádat, aby rozhodlo plénum.
/3/ Pokud se některá
z předvolaných osob nedostavila, rozhodne Ústavní
soud po slyšení stran, zda je možno ústní
jednání provést nebo zda je nutno je odročit.
/4/ Po provedení úkonů
podle předchozích ustanovení přednese
na výzvu předsedajícího zástupce
Senátu ústavní žalobu. Po přednesení
žaloby dá předsedající prezidentu
republiky a jeho obhájcům možnost se k ní
vyjádřit; poté se provede důkazní
řízení.
/5/ Prezident republiky, jeho
obhájci a zástupce Senátu mají právo
vyjádřit se k prováděným důkazům,
klást svědkům a znalcům otázky
a podávat návrhy na doplnění dokazování.
/6/ Není-li dalších
důkazních návrhů nebo bylo-li rozhodnuto,
že další důkazy jíž prováděny
nebudou, ukončí předsedající
důkazní řízení a dá
zástupci Senátu a poté prezidentovi republiky
a jeho obhájcům možnost pronést závěrečnou
řeč. Poté se Ústavní soud odebere
k závěrečné poradě.
/7/ Shledá-li Ústavní
soud vzhledem k závěrečným řečem
anebo při závěrečné poradě,
že je potřeba ještě nějakou okolnost
objasnit, může se usnést, že dokazování
bude doplněno a v řízení dále
pokračuje.
/8/ Po doplnění
dokazování dá předsedající
znovu slovo zástupci Senátu a prezidentu republiky
a jeho obhájcům k závěrečným
řečem.
/1/ Po ukončení
ústního jednání Ústavní
soud buď ústavní žalobě, vyhoví
a rozhodne, že se prezident republiky dopustil velezrady,
anebo ha ústavní žaloby zprostí.
/2/ Jakmile byl nález,
kterým bylo ústavní žalobě vyhověno,
vyhlášen podle § 57, ztrácí prezident
republiky prezidentský úřad a způsobilost
jej znovu nabýt. Nárok na prezidentský plat
po skončeni výkonu funkce podle zvláštního
zákona mu nenáleží.
/3/ O výroku nálezu
vystaví předsedající osvědčení,
které předá přítomným
stranám.
/1/ Ten, kdo se podle nálezu
Ústavního soudu dopustil velezrady, může
požádat Ústavní soud, aby řízení
o ústavní žalobě byl.o obnoveno
a) jestliže takový
nález Ústavního soudu byl ovlivněn
trestným činem jiné osoby,
b) uvede-li nové skutečností
nebo důkazy, které bez své viny nemohl uplatnit
v původním řízení a které
samy o sobě nebo ve spojení se skutečnostmi
a důkazy známými již dříve
by mohly vést k tomu, že by byl ústavní
žaloby zproštěn.
/2/ Po smrti osoby, uvedené
v odstavci 1 mohou o obnovu řízení o ústavní
žalobě požádat její manžel
nebo příbuzný v řadě přímé.
O žádosti o obnovení
řízení podle § 106 rozhoduje Ústavní
soud bez ústního jednání. Obnovené
řízení se koná na základě
původní ústavní žaloby.
Byla-li osoba uvedená v
§ 106 odst. 1 v obnoveném řízení
ústavní žaloby zproštěna, nenabývá
ztraceného prezidentského úřadu ani
nenabývá nároků na náhradu
ušlého platu prezidenta republiky a dalších
požitků, s výjimkou nároku na plat po
skončení funkce prezidenta podle zvláštního
zákona.
Pokud tento zákon nestanoví
jinak, použijí se pro řízení
o ústavní žalobě přiměřeně
ustanovení trestního řádu o řízení
před soudem.
/1/ Usnesou-li se Poslanecká
sněmovna a Senát podle čl. 66 Ústavy,
že prezident republiky nemůže ze závažných
důvodů vykonávat svůj úřad,
je prezident republiky oprávněn navrhnout Ústavnímu
soudu, aby toto usnesení zrušil.
/2/ Návrh podle odstavce
1 je prezident republiky oprávněn podat ode dne
přijetí usnesení Poslanecké sněmovny
a Senátu podle čl. 66 Ústavy do 10 dnů
poté, co podle usneseni Poslanecké sněmovny
a Senátu již může svůj úřad
vykonávat.
Prezident republiky může
do okamžiku, než se Ústavní soud odebere
k závěrečné poradě, vzít
návrh podle § 110 zpět. V takovém případě
Ústavní soud řízení zastaví.
Ústavní soud řízení těž
zastaví, jestliže prezident republiky zemřel.
Účastníky
řízení jsou též Poslanecká
sněmovna a Senát.
Poslanecká sněmovna
a Senát předloží Ústavnímu
soudu neprodleně na jeho výzvu doklady, z nichž
jejich usnesení vychází a navrhnou případně
další důkazy o tom, že prezident republiky
v době přijetí usnesení a jeho trvání
nemohl, popřípadě nemůže ze závažných
důvodů svůj
úřad vykonávat.
Ústní jednání
o návrhu prezidenta republiky podle § 11 zahájí
Ústavní soud nejpozději do 5 dnů ode
dne, kdy mu byl doručen.
Ústavní soud může
na návrh prezidenta republiky jako předběžné
opatření pozastavit vyhlášení
(čl.52 Ústavy) dosud nevyhlášených
zákonů, ke kterým prezident republiky nemohl
užít své právo podle čl. 50 odst.
1 Ústavy.
/1/ Ústavní soud rozhodne o návrhu podle
§ 110 do 15 dnů od
jeho doručení.
/2/ Ústavní soud
rozhodne, zda v době přijetí usnesení
Poslanecké sněmovny a Senátu podle čl.
66 Ústavy prezident republiky nemohl svůj úřad
ze závažných důvodů vykonávat,
popřípadě do kdy taková překážka
výkonu úřadu trvala.
/3/ Rozhodne-li Ústavní
soud, že v době přijetí usnesení
Poslanecké sněmovny a Senátu podle čl.
66 Ústavy nebyly závažné důvody,
pro které by prezident republiky nemohl vykonávat
svůj úřad, nebo že v době trvání
takového usnesení pominuly, zruší svým
nálezem takové
usnesení Poslanecké sněmovny a Senátu
zcela nebo pro odpovídající dobu.
/4/ Rozhodne-li Ústavní
soud, že v době přijetí usnesení
Poslanecké sněmovny a Senátu byly závažné
důvody, pro které prezident republiky nemohl vykonávat
svůj úřad a že do dne přijetí
rozhodnutí Ústavního soudu nepominuly, návrh
prezidenta republiky na zrušení usnesení Poslanecké
sněmovny a Senátu zamítne.
Úkony, vykonané
namísto prezidenta republiky předsedou vlády
nebo předsedou Poslanecké sněmovny, popřípadě
předsedou Senátu, podle čl. 66 Ústavy
v době, kdy podle zjištění Ústavního
soudu nebyly závažné důvody, pro které
by prezident republiky nemohl vykonávat svůj úřad,
nepozbývají platnosti.
Mezinárodním soudem
se pro účely tohoto zákona rozumí
mezinárodní orgán oprávněný
rozhodovat o stížnostech proti porušení
lidských práv a základních svobod,
jehož rozhodnutí jsou v České republice
závazná podle ratifikovaných a vyhlášených
mezinárodních smluv o lidských právech
a základních svobodách, jimiž je Česká
republika vázána.
Rozhodl-li mezinárodní
soud na základě stížností mu
podané, že zásahem orgánu veřejné
moci České republiky bylo porušeno ústavně
zaručené právo nebo svoboda fyzické
nebo právnické osoby, a jestliže takové
porušení spočívá v platném
právním předpisu, podá vláda
Ústavnímu soudu návrh na zrušení
takového právního předpisu nebo jeho
jednotlivých ustanovení, pokud
jeho zrušení nebo změnu nemůže
zajistit jiným způsobem.
Ústavní soud postupuje
v tomto řízení přiměřeně
podle prvého oddílu této hlavy a vychází
při něm z právního názoru mezinárodního
soudu, který vyslovil v příslušném
rozhodnutí.
/1/ V řízení
ve sporech o rozsah kompetencí státních orgánů
a orgánů územní samosprávy
(čl.87 odst. 1 písm. k) Ústavy) Ústavní
soud rozhoduje spory mezi státními orgány
a územními samosprávnými celky o příslušnost
vydat rozhodnutí nebo činit opatření
nebo jiné zásahy (dále jen "rozhodnutí")
ve věci uvedené v návrhu na zahájení
řízení (dále jen "kompetenční
spory").
/2/ Návrh na zahájení
řízení v kompetenčním sporu
je oprávněn podat
a) státní orgán
v kompetenčním sporu mezi státem a územním
samosprávným celkem nebo v kompetenčním
sporu mezi státními orgány navzájem,
b) zastupitelstvo územního
samosprávného celku v kompetenčním
sporu mezi územním samosprávným celkem
a státem nebo v kompetenčním sporu mezi územními
samosprávnými celky navzájem.
Účastníky
řízení ve věcech kompetenčních
sporů jsou též státní orgány
a územní samosprávné celky, které
jsou uvedeny v návrhu na zahájení řízení,
a které tvrdí, že jsou příslušné
vydat rozhodnutí ve věci uvedené v návrhu,
anebo které takovou kompetenci popírají.
/1/ Návrh je nepřípustný,
jestliže rozhodnutí o kompetenčním spor.u
je podle zvláštního zákona svěřeno
jinému orgánu.
/2/ Návrh je dále
nepřípustný, jestliže k rozhodnutí
o kompetenčním sporu je oprávněn orgán,
společně nadřízený orgánům,
mezi nimiž kompetenční spor vznikl.
Nebyl-li návrh podle §
121 odst. 2 odmítnut, může jej navrhovatel
vzít zpět jen se souhlasem Ústavního
soudu; v takovém případě soud řízení
zastaví.
/1/ Ústavní soud
nálezem rozhodne, který orgán je příslušný
vydat rozhodnutí ve věci uvedené v návrhu
na zahájení řízení.
/2/ Jde-li o kompetenční
spor mezi státním orgánem a územním
samosprávným celkem, Ústavní soud
rozhodne, zda věc spadá do kompetence státu
nebo územní samosprávy.
/1/ Jestliže orgán,
který je účastníkem řízení
v kompetenčním sporu, vydal rozhodnutí ve
věci uvedené v návrhu na zahájení
řízení a podle Ústavního soudu
je k vydání takového rozhodnutí příslušný
jiný orgán, Ústavní soud svým
nálezem takové rozhodnutí zruší.
/2/ Jestliže orgán,
který je účastníkem řízení
v kompetenčním sporu, vydal rozhodnutí, kterým
svoji kompetenci popřel, a podle zjištěná
Ústavního soudu je k vydání rozhodnutí
ve věci příslušný, Ústavní
soud takové rozhodnutí svým nálezem
zruší.
Předsedovi Ústavního
soudu náleží plat, další plat a
další požitky jako předsedovi Nejvyššího
soudu.
Místopředsedovi
Ústavního soudu náleží plat,
další plat a další požitky jako místopředsedovi
Nejvyššího soudu.
Soudci náleží
plat, další plat a popřípadě
mimořádné zvýšení základního
platu jako soudci Nejvyššího soudu.
Platové poměry asistenta
soudce se řídí zvláštním
předpisem [Zákon č. 143/1992 Sb., o platu
a odměně za pracovní pohotovost v rozpočtových
a v některých dalších organizacích
a orgánech.].