/1/ Ve věcech projednávaných
podle čl.87 odst. 1 Ústavy se koná ústní
jednání.
/2/ Nestanoví-li tento
zákon jinak, může Ústavní soud
se souhlasem účastníků od ústního
jednání upustit, nelze-li od tohoto jednání
očekávat další objasnění
věci.
/1/ Ústní jednání
před Ústavním soudem je veřejné;
účast veřejnosti může být
omezena nebo vyloučena jen vyžadují-li to důležité
zájmy státu nebo účastníků
řízení anebo mravnost.
/2/ I pokud byla veřejnost
vyloučena, může Ústavní soud
povolit z důležitých důvodů jednotlivým
osobám, aby byly jednání přítomny,
musí je však poučit o povinnosti zachovat mlčenlivost
o skutečnostech, o kterých se při jednání
dozvěděly, zejména o skutečnostech,
které jsou předmětem
státního, hospodářského, služebního
anebo obchodního tajemství a o trestních
následcích porušení této povinnosti.
/3/ I když veřejnost
nebyla vyloučena, může Ústavní
soud odepřít přístup k jednání
nezletilým a osobám, u nichž je obava, že
by mohly rušit důstojný průběh
jednání.
Předvolání
k ústnímu jednání musí být
doručeno účastníkům, vedlejším
účastníkům a jejich zástupcům
tak, aby tyto osoby měly dostatek času k přípravě
na jednání, zpravidla nejméně 5 dní
předem.
Při ústním
jednání udělí ten, kdo ústní
jednání řídí (dále jen
"předsedající"), nejprve slovo
soudci zpravodaji, který sdělí obsah návrhu
na zahájení řízení a výsledky
dosavadního řízení před Ústavním
soudem; sdělení nesmí obsahovat názor,
jak by mělo být o návrhu rozhodnuto.
/1/ Ústavní soud
provádí důkazy potřebné ke
zjištění skutkového stavu. Rozhoduje,
které z navrhovaných důkazů je třeba
provést, a může provést i jiné
důkazy, než jsou navrhovány. Provedením
určitého důkazu mimo ústní
jednání může pověřit jednotlivého
soudce. Může též o provedení určitého
důkazu požádat jiný soud.
/2/ 0 každém důkazu
provedeném mimo ústní jednání
se sepíše zápis, který podepíše
soudce, zapisovatel a ostatní zúčastněné
osoby. Výsledky takto prováděného
dokazování je třeba při ústním
jednání vždy sdělit.
/1/ Za důkaz mohou sloužit
všechny prostředky, jimiž lze zjistit skutkový
stav, zejména výslech svědků, znalecký
posudek, zprávy a vyjádření orgánů
a právnických osob, listiny, ohledání,
jakož i výslech účastníků.
/2/ Není třeba dokazovat
skutečnosti obecně známé nebo známé
Ústavnímu soudu z jeho úřední
činnosti.
/3/ Po zahájení
řízení lze na návrh zajistit důkaz,
je-li obava, že později jej nebude možno provést
vůbec nebo jen s velkými obtížemi. Zajištění
důkazu provede soudce zpravodaj prostřednictvím
soudu, v jehož obvodu se ohrožený důkazní
prostředek nachází.
/1/ Každý občan
je povinen se na předvolání dostavit k Ústavnímu
soudu a vypovídat jako svědek. Musí vypovědět
pravdu a nic nezamlčovat. Výpověď může
odepřít jen tehdy, kdyby jí způsobil
nebezpečí trestního stíhání
sobě nebo osobám blízkým.
/2/ Závisí-li rozhodnutí
Ústavního soudu na posouzení skutečností,
k nímž je třeba odborných znalostí,
ustanoví po slyšení účastníků
jednoho nebo více znalců, které vyslechne
nebo jim uloží vypracovat písemně znalecký
posudek.
/1/ Svědek nebo znalec
se nemůže odvolávat na svou povinnost mlčenlivosti
stanovenou právními předpisy, jestliže
ho Ústavní soud svým usnesením pro
tento případ povinné mlčenlivosti
zprostil.
/2/ Ústavní soud
zprostí svědka nebo znalce mlčenlivosti jen
tehdy, jde-li o povinnost k ochraně státního,
hospodářského, obchodního nebo služebního
tajemství. V ostatních případech šetří
povinnost mlčenlivosti, ledaže by svědci nebo
znalci. byli osobami, v jejichž prospěch tato povinnost
svědčí, této povinnosti zproštěni.
/1/ Ústní jednání
může být odročeno jen z důležitých
důvodů, které musí být sděleny.
Odročuje-li se jednání, oznámí
předsedající zpravidla den, kdy se
bude konat další ústní jednání.
/2/ Na začátku nového
ústního jednání sdělí
předsedající obsah dosavadních přednesů
a provedených důkazů.
/1/ Při poradě a
hlasování pléna mohou být přítomni
jen soudci a zapisovatel, při poradě a hlasování
senátu jen členové senátu a zapisovatel.
/2/ Rozhoduje-li plénum,
porady a hlasování se mohou zúčastnit
jen soudci, kteří byli přítomni celému
ústnímu jednání, jež bezprostředně
předcházelo poradě a hlasování
pléna.
/1/ Ve věci samé
rozhoduje Ústavní soud nálezem a v ostatních
věcech usnesením.
/2/ Nálezy musí
být odůvodněny a musí obsahovat poučení,
že proti rozhodnutí Ústavního soudu
se nelze odvolat.
Návrh nálezu nebo usnesení vypracuje
soudce zpravodaj, byl-li však přijat návrh,
který se podstatně liší od návrhu
soudce zpravodaje, vypracuje jej soudce, kterého urči
předsedající.
Nález se vyhlašuje
vždy veřejně jménem republiky. Jde-li
o nález pléna, vyhlašuje jej předseda
Ústavního soudu a jde-li o nález senátu,
vyhlašuje jej předseda senátu.
/1/ Ve Sbírce zákonů
se vyhlašují nálezy, kterými Ústavní
soud rozhodl:
a) o návrhu na zrušení
zákona nebo jiného právního předpisu
anebo jejich jednotlivých ustanovení (čl.
87 odst. 1 písm.a) a b) Ústavy),
b) o ústavní žalobě
proti prezidentu republiky (čl. 87 odst. 1 písm.
g) Ústavy),
c) o návrhu prezidenta
republiky na zrušení usnesení Poslanecké
sněmovny a Senátu podle čl. 66 Ústavy
(čl.87 odst. 1 písm. h) Ústavy).
/2/ Ve Sbírce zákonů
se vyhlašují výrok nálezu a -taková
část odůvodnění, ze které
je zřejmé, jaký je právní názor
Ústavního soudu a jaké důvody k němu
vedly.
/3/ Má-li právní
názor Ústavního soudu vyslovený v
nálezu, který se nevyhlašuje ve Sbírce
zákonů, všeobecný význam, může
Ústavní soud rozhodnout, že tento právní
názor bude uveřejněn ve Sbírce zákonů.
/4/ Nálezy Ústavního
soudu, vyhlašované ve Sbírce zákonů,
předává redakci Sbírky zákonů
neprodleně po jejich písemném vyhotovení
předseda Ústavního soudu.
/1/ Nálezy podle §
58 odst. 1 písm. a) jsou vykonatelné dnem jejich
vyhlášení ve Sbírce zákonů.
/2/ Nálezy podle §
58 odst. 1 písm. b) a c) a nálezy, kterými
Ústavní soud rozhodl o opravném prostředku
proti rozhodnutí ve věci volby poslance nebo senátora
(čl. 87 odst. 1 písm. e) Ústavy) a v pochybnostech
o ztrátě volitelnosti a o neslučitelnosti
výkonu funkcí poslance nebo senátora (čl.
87 odst. 1 písm. f) Ústavy), jsou vykonatelné
vyhlášením podle § 57.
/3/ Ostatní nálezy
jsou vykonatelné doručením jejich písemného
vyhotovení účastníkům.
/1/ Všechny nálezy
přijaté Ústavním soudem v kalendářním
roce se uveřejňují ve Sbírce nálezů
a usnesení Ústavního soudu (dále jen
"Sbírka rozhodnutí"), vydávané
Ústavním soudem pro veřejnou potřebu
každoročně po skončení kalendářního
roku. Pokud je třeba, může být Sbírka
rozhodnutí vydávána po částech
během roku.
/2/ Nálezy se ve Sbírce
rozhodnutí uspořádají v pořadí
podle dne jejich přijetí Ústavním
soudem a takto se také v rámci každého
kalendářního roku průběžně
číslují.
/3/ Z každého nálezu
se ve Sbírce rozhodnutí uveřejňují
jeho výrok a taková část odůvodnění,
ze které je zřejmé, jaký je právní
názor Ústavního soudu a jaké důvody
k němu vedly. Údaje o totožnosti účastníků
a vedlejších účastníků,
jejích zástupců, svědků a znalců
se neuveřejňují.
/4/ Ve Sbírce rozhodnutí
mohou být uveřejněna i usnesení, jestliže
se na tom plénum usnese. Ustanovení odstavců
1 až 3 platí obdobně.
/5/ Vydávání
Sbírky rozhodnutí řídí předseda
Ústavního soudu, který tím může
pověřit některého místopředsedu.
/6/ Dokud nebyly nálezy
nebo usnesení určená k uveřejnění
zveřejněny ve Sbírce rozhodnutí, může
do jejich vyhotovení určeného pro Sbírku
rozhodnutí u Ústavního soudu každý
nahlédnout.
/1/ Nálezy a usnesení,
upozornění na vady návrhu, předvolání
k ústnímu jednání, a další
vyrozumění se účastníkům
a jejich zástupcům doručují do vlastních
rukou.
/2/ Vedlejším účastníkům
se nedoručují písemnosti podle odstavce 1,
pokud se týkají pouze účastníků
řízení.
/3/ Jinak o způsobu doručení
rozhodne podle povahy věcí soudce zpravodaj.
/1/ Tomu, kdo hrubě ztěžuje
postup řízení zejména tím,
že se nedostaví k Ústavnímu soudu nebo
neuposlechne jeho příkazu, nebo kdo ruší
pořádek, nebo kdo učinil hrubě urážlivé
podání, může předseda Ústavního
soudu, rozhoduje-li ve věci plénum, nebo předseda
senátu, rozhoduje-li ve věci senát,uložit
usnesením pořádkovou pokutu do výše
50 000 Kč.
/2/ Uloženou pořádkovou
pokutu může ten, kdo ji uložil,dodatečně,
a to i po skončení řízení,
prominout.
/3/ Pořádkové
pokuty připadají státu.
/1/ Řízení
před Ústavním soudem nepodléhá
soudním poplatkům.
/2/ Náklady řízení
vzniklé prováděním důkazů
před Ústavním soudem a náklady na
tlumočení se hradí z rozpočtu Ústavního
soudu.
/3/ Náklady řízení
před Ústavním soudem, které vzniknou
účastníkovi, hradí účastník.
/4/ Ústavní soud
může v odůvodněných případech
podle výsledků řízení usnesením
uložit některému účastníkovi,
aby zcela nebo zčásti nahradil jinému účastníkovi
jeho náklady řízení.
/5/ Náklady účastníků
řízení jsou zejména hotové
výdaje účastníků a jejich zástupců,
ztráta na výdělku účastníků
a odměna za zastupování.
Pokud tento zákon nestanoví
jinak, použijí se pro řízení
před Ústavním soudem přiměřeně
ustanovení občanského soudního řádu
a předpisy vydané k jeho provedení.
Řízení o
zrušení zákonů a jiných právních
předpisů
/1/ Návrh na zrušení
zákona, jiného právního předpisu
nebo jejich jednotlivých ustanovení podle čl.87
odst. 1 písm.a) nebo b) Ústavy je oprávněn
podat:
a) prezident republiky,
b) vláda,
c) skupina nejméně
25 poslanců nebo skupina nejméně 10 senátorů,
d) zastupitelstvo vyššího územního
samosprávného celku,
e) senát Ústavního
soudu v souvislosti s rozhodováním o ústavní
stížnosti,
f) ten, kdo podal ústavní
stížnost za podmínek uvedených v §
75 tohoto zákona.
/2/ Návrh na zrušení
zákona nebo jeho jednotlivých ustanovení
je oprávněn podat též soud v souvislosti
se svou rozhodovací činností (čl.
95 odst. 2 Ústavy).
/3/ Řízení
o zrušení zákona, jiného právního
předpisu nebo jejich jednotlivých ustanovení
může též zahájit plénum,
jsou-li dány důvody podle § 79 odst.2.
/4/ Návrh skupiny poslanců
nebo skupiny senátorů podle odstavce 1 písm.c)
musí být podepsán požadovaným
počtem poslanců nebo senátorů.
/5/ Pokud se v tomto oddílu
mluví o zákonu, rozumí se jím též
zákonné opatření Senátu, které
bylo schváleno Poslaneckou sněmovnou podle čl.
33 odst. 5 Ústavy. Ústavním zákonem
se pro podání návrhu na zahájení
řízení soudem v souvislosti s jeho rozhodovací
činností rozumí též mezinárodní
smlouva podle čl. 10 Ústavy.
Je-li k projednání
téhož návrhu dána příslušnost
pléna i senátu, nebo několika senátů,
návrh projedná a rozhodne o něm plénum.
/1/ Návrh je nepřípustný,
jestliže zákon, jiný právní předpis
nebo jejich jednotlivá ustanovení, jejíchž
zrušení je navrhováno, pozbyly před
doručením návrhu Ústavnímu
soudu platnosti nebo dosud nebyly vyhlášeny ve Sbírce
zákonů nebo jiným zákonem stanoveným
způsobem.
/2/ Návrh je dále
nepřípustný, jestliže ústavní
zákon, zákon nebo mezinárodní smlouva
podle čl.10 Ústavy, s nimiž jsou podle návrhu
přezkoumávané předpisy v rozporu,
pozbyly před doručením návrhu Ústavnímu
soudu platnosti nebo dosud nebyly vyhlášeny ve Sbírce
zákonů.
/1/ Jestliže zákon,
jiný právní předpis nebo jejich jednotlivá
ustanovení, jejichž zrušení je navrhováno,
pozbudou platnosti před skončením řízení
před Ústavním soudem, řízení
se zastaví.
/2/ Řízení
se rovněž zastaví, jestliže pozbude platnosti
ústavní zákon nebo zákon, anebo jestliže
přestane být pro Českou republiku závazná
mezinárodní smlouva podle čl. 10 Ústavy,
s nimiž je podle návrhu zákon, jiný
právní předpis nebo jejich jednotlivá
ustanovení, jejichž zrušení je navrhováno,
v rozporu.
/1/ Nebyl-li návrh odmítnut
a nevzniknou-li v průběhu, řízení
důvody pro zastavení řízení,
je Ústavní soud povinen návrh projednat a
rozhodnout o něm i bez dalších návrhů.
/2/ Při rozhodování
posuzuje Ústavní soud obsah zákona nebo jiného
právního předpisu z hlediska jejich souladu
s ústavními zákony, mezinárodními
smlouvami podle čl.10 Ústavy, popřípadě
zákony, jedná-li se o jiný právní
předpis, a zjišťuje, zda byly přijaty
a vydány v mezích Ústavou stanovené
kompetence a ústavně předepsaným způsobem.
Účastníkem
řízení je též ten,kdo zákon
nebo jiný právní předpis, jehož
zrušení je navrhováno, vydal; soudce zpravodaj
mu neprodleně zašle návrh na zahájení
řízení s tím, aby se k návrhu
písemně vyjádřil do 15 dnů
ode dne, kdy mu byl doručen.
/1/ Dojde-li po provedeném
řízení Ústavní soud k závěru,
že zákon nebo jeho jednotlivá ustanovení
jsou v rozporu s ústavním zákonem nebo mezinárodní
smlouvou podle čl. 10 Ústavy, nebo že jiný
právní předpis nebo jeho jednotlivá
ustanovení jsou v rozporu s ústavním zákonem,
zákonem, nebo mezinárodní smlouvou podle
čl. 10 Ústavy, nálezem rozhodne, že
takový zákon nebo jiný právní
předpis nebo jejich jednotlivá ustanovení
se zrušují dnem, který v nálezu určí.
/2/ Dojde-li Ústavní
soud po provedeném řízení k závěru,
že nejsou dány důvody ke zrušení
zákona, jiného právního předpisu
nebo jejích jednotlivých ustanovení, návrh
zamítne.
/3/ Jestliže k zákonu
nebo k jeho jednotlivým ustanovením, které
Ústavní soud ruší, byly vydány
prováděcí předpisy, Ústavní
soud v nálezu současně vysloví, které
prováděcí předpisy, popřípadě
která jejich jednotlivá ustanovení pozbývají
současně se zákonem platnosti.
/1/ Byl-li na základě
právního předpisu, který byl zrušen,
vydán soudem v trestním řízení
rozsudek, který nabyl právní moci, ale nebyl
dosud vykonán, je zrušení takového právního
předpisu důvodem pro obnovu řízení
podle ustanovení zákona o trestním řízení
soudním.
/2/ Ostatní pravomocná
rozhodnutí, vydaná na základě právního
předpisu, který byl zrušen, zůstávají
nedotčena; práva a povinnosti. podle takových
rozhodnutí však nelze vykonávat.
/3/ Ustanovení odstavců
1 a 2 platí i v případech, kdy byly zrušeny
části právních předpisů,
popřípadě některá jejich ustanovení.
/4/ Jinak práva a povinnosti
z právních vztahů vzniklých před
zrušením právního předpisu zůstávají
nedotčena.
/1/ Ústavní stížnost
jsou oprávněni podat:
a) fyzická nebo právnická
osoba podle čl. 87 odst. 1 písm. d) Ústavy,
jestliže tvrdí, že pravomocným rozhodnutím
v řízení, jehož byla účastníkem,opatřením
nebo jiným zásahem orgánu veřejné
moci (dále jen "zásah orgánu veřejné
moci") bylo porušeno její základní
právo nebo svoboda zaručené ústavním
zákonem nebo mezinárodní smlouvou podle čl.
10 Ústavy (dále jen "ústavně
zaručené základní právo nebo
svoboda"),
b) zastupitelstvo obce nebo vyššího
územního samosprávného celku (dále
jen "územní samosprávný celek")
podle čl. 87 odst. 1 písm. c) Ústavy, jestliže
tvrdí, že nezákonným zásahem
státu bylo porušeno zaručené právo
územního samosprávného celku na samosprávu.
/2/ Ústavní stížnost
lze podat ve lhůtě 60 dnů. Tato lhůta
počíná dnem, kdy nabylo právní
moci rozhodnutí o posledním prostředku, který
zákon k ochraně práva poskytuje (§ 76
odst. 1), a není-li takového prostředku,
dnem, kdy došlo ke skutečnosti, která je předmětem
ústavní stížnosti.
/3/ Není-li v tomto zákoně
uvedeno jinak, platí pro ústavní stížnost
obecná ustanovení tohoto zákona o návrhu
a pro toho, kdo ústavní stížnost podává
(dále jen "stěžovatel") obecná
ustanovení tohoto zákona o navrhovateli.
/4/ K ústavní stížnosti
musí být přiložena kopie rozhodnutí
o posledním prostředku, který zákon
k ochraně práva poskytuje (76 odst. 1).
/1/ Politická strana je
oprávněna podat návrh podle čl. 87
odst. 1 písm. j) Ústavy, jestliže tvrdí,
že rozhodnutí o jejím rozpuštění
nebo jiné rozhodnutí týkající
se její činnosti není ve shodě s ústavními
nebo jinými zákony.
/2/ Návrh podle odstavce 1 lze
podat ve lhůtě 30 dnů. Tato lhůta
počíná dnem, kdy nabylo právní
moci rozhodnutí o posledním prostředku, který
zákon k ochraně práva poskytuje (§ 76
odst. 1).
/3/ V řízení
o návrhu podle odstavce 1 se postupuje podle tohoto oddílu.
Spolu s ústavní
stížností může být podán
návrh na zrušení zákona nebo jiného
právního předpisu anebo jejich jednotlivých
ustanovení, jejichž uplatněním nastala
skutečnost, která je předmětem ústavní
stížnosti, jestliže podle tvrzení stěžovatele
jsou v rozporu s ústavním
zákonem nebo mezinárodní smlouvou podle čl.
10 Ústavy, popřípadě se zákonem,
jedná-li se o jiný právní předpis.
/1/ Ústavní stížnost
je nepřípustná, jestliže stěžovatel
nevyčerpal všechny procesní prostředky,
které mu zákon k ochraně jeho práva
poskytuje; za takový prostředek se nepovažuje
návrh na povolení obnovy řízení.
/2/ Ústavní soud
neodmítne přijetí ústavní stížnosti,
i když není splněna podmínka podle předchozího
odstavce, jestliže
a) stížnost svým
významem podstatně přesahuje vlastní
zájmy stěžovatele a byla podána do jednoho
roku ode dne, kdy ke skutečnosti, která je předmětem
ústavní stížnosti došlo, nebo
b) v řízení
o podaném opravném prostředku podle odstavce
1 dochází ke značným průtahům,
z nichž stěžovateli vzniká nebo může
vzniknout vážná a neodvratitelná újma.
/1/ Účastníky
řízení o ústavní stížnosti
jsou stěžovatel a státní orgán
nebo jiný orgán veřejné moci, proti
jehož zásahu ústavní stížnost
směřuje.
/2/ Vedlejšími účastníky
jsou ostatní účastníci předchozího
řízení, z něhož stížností
napadené rozhodnutí vzešlo. Šlo-li o trestní
řízení, jsou vedlejšími účastníky
strany tohoto řízení.
/3/ ústavní soud
může přiznat postavení vedlejšího
účastníka i jiným osobám, které
prokáží právní zájem na
výsledku řízení.
Ústavní stížnost
může stěžovatel vzít zpět
jen do okamžiku, než se Ústavní soud odebere
k závěrečné poradě; v takovém
případě Ústavní soud řízení
zastaví.
/1/ Jestliže byl spolu s
ústavní stížností podán
návrh na zrušení právního předpisu
podle § 75, k jehož projednání senát
není příslušný, řízení
přeruší a návrh na zrušení
právního předpisu postoupí plénu
nebo příslušnému senátu k rozhodnutí
podle čl.87 odst. 1 písm.a) nebo b) Ústavy.Přísluší-li
projednání ústavní stížnosti
plénu, projedná plénum i návrh na
zrušení jiného právního předpisu
podle čl. 87 odst. 1 písm. b) Ústavy.
/2/ Dojde-li senát v souvislosti
s rozhodováním o ústavní stížnosti
k závěru, že zákon nebo jiný
právní předpis anebo jejich jednotlivá
ustanovení, jejichž uplatněním nastala
skutečnost, která je předmětem ústavní
stížnosti, jsou v rozporu s ústavním
zákonem nebo mezinárodní smlouvou podle čl.
10 Ústavy, popřípadě se zákonem,
jedná-li se o jiný
právní předpis, řízení
přeruší a podá návrh plénu
nebo příslušnému senátu na zrušení
takového právního předpisu podle čl.
87 odst. 1 písm.a) nebo b) Ústavy (§ 65 odst.
1 písm. e). Pokud k takovému závěru
dojde plénum v souvislosti s rozhodováním
o ústavní stížnosti, zahájí
a provede řízení podle čl. 87 odst.
1 písm. a) nebo b) Ústavy.
/1/ Ústavní stížnost
nemá odkladný účinek. Návrh
podle § 74 odst. 1 proti rozhodnutí o rozpuštění
politické strany nebo pozastavení její činnosti
má odkladný účinek.
/2/ Ústavní soud
může na návrh stěžovatele odložit
vykonatelnost napadeného rozhodnutí, jestliže
to nebude v rozporu s důležitým veřejným
zájmem a jestliže by výkon rozhodnutí
nebo uskutečnění oprávnění,
přiznaného rozhodnutím třetí
osobě, znamenal pro stěžovatele nepoměrně
větší újmu, než jaká při
odložení vykonatelnosti může vzniknout
jiným osobám.
/1/ Směřuje-li ústavní
stížnost proti jinému zásahu orgánu
veřejné moci než je rozhodnutí, může
Ústavní soud k odvrácení hrozící
vážné škody nebo újmy, k zabránění
hrozícímu násilnému zásahu
nebo z jiného závažného veřejného
zájmu uložit orgánu veřejné moci,
aby v zásahu nepokračoval (předběžné
opatření).
/2/ O předběžném
opatření může rozhodnout Ústavní
soud bez ústního jednání. Ve zvlášť
naléhavých případech nemusí
být k návrhu podle odstavce 1 vyžádáno
vyjádření ostatních účastníků
a vedlejších účastníků.
/3/ Rozhodnutí o předběžném
opatření pozbývá platnosti vyhlášením
nálezu Ústavního soudu ve věci, pokud
je Ústavní soud již dříve nezrušil,
protože pominuly důvody, pro které bylo nařízeno.
Ústavní soud není
vázán skutkovým zjištěním
učiněným v předchozích řízeních.