(1) Základem daně je rozdíl mezi příjmy,
s výjimkou příjmů osvobozených
od daně (§ 4 a 19), a výdaji (náklady)
vynaloženými na jejich dosažení, zajištění
a udržení (§ 24), a to při respektování
jejich věcné a časové souvislosti
v daném zdaňovacím období, upravený
podle odstavců 2 až 4.
(2) Základem daně u poplatníků, kteří
účtují v soustavě podvojného
účetnictví [zákon č. 563/1991
Sb., o účetnictví. Směrnice k účtové
osnově a Zásady jednoduchého účetnictví
vyhlašované ve Sbírce zákonů],
je hospodářský výsledek (zisk nebo
ztráta) a u poplatníků, kteří
účtují v soustavě jednoduchého
účetnictví [zákon č. 563/1991
Sb., o účetnictví. Směrnice k účtové
osnově a Zásady jednoduchého účetnictví
vyhlašované ve Sbírce zákonů],
rozdíl mezi příjmy a výdaji.
(3) Hospodářský výsledek nebo rozdíl
mezi příjmy a výdaji podle odstavce 2 se
upraví o částky, které nelze podle
tohoto zákona zahrnout do výdajů (nákladů)
nebo jsou do nich zahrnuté v nesprávné výši,
a o veškeré částky neoprávněně
zkracující příjmy. Pokud rozsah některých
druhů výdajů (nákladů) je omezen
nebo limitován tímto zákonem nebo zvláštními
předpisy [např. zákon č. 119/1992
Sb.], lze je pro stanovení základu daně
zahrnout do výdajů (nákladů) maximálně
ve stanovené a prokazatelné výši.
(4) Do základu daně podle odstavce 1 se nezahrnují:
a) příjmy, z nichž je daň vybírána
zvláštní sazbou (§ 36), s výjimkou
investiční společnosti vytvářející
podílové fondy,
b) příjmy z emisního ážia,
c) příjmy z nákupu vlastních akcií
pod jmenovitou hodnotu,
d) částky, které již byly u téhož
poplatníka zdaněny podle tohoto zákona.
(5) U komanditních společností se základ
daně podle předchozích odstavců dále
snižuje o částku připadající
komplementářům.
(6) Za příjmy se považuje jak peněžní,
tak i nepeněžní plnění, oceněné
cenami obvyklými v místě a v době
plnění nebo spotřeby, a to podle druhu, kvality,
popř. míry opotřebení předmětného
plnění (dále jen "ceny obvyklé
na trhu"), s výjimkou naturální spotřeby
vlastní výroby a služeb.
(7) Liší-li se sjednané ceny od cen obvyklých
na trhu a není-li tento rozdíl uspokojivě
doložen, použijí se pro daňové
účely ceny obvyklé na trhu. Tohoto ustanovení
se použije vždy, jestliže se přímo
či nepřímo podílejí na vedení,
kontrole nebo jmění podniků ve smluvních
vztazích stejné právnické nebo fyzické
osoby. Při prodeji nemovitosti bude takto posuzována
odchylka směrem dolů, přesahuje-li jednu
třetinu hodnoty nemovitosti zjištěné
podle zvláštních předpisů nebo
soudním znalcem.
(8) U poplatníků, u nichž dochází
ke zrušení s likvidací, se základ daně
podle předchozích odstavců za zdaňovací
období předcházejícího dni
zahájení likvidace nebo zrušení upraví
o zůstatky vytvořených rezerv, výnosů
příštích období, výdajů
příštích období a nákladů
příštích období, a u poplatníků,
kteří účtují v soustavě
jednoduchého účetnictví, o cenu nespotřebovaných
zásob a o výši pohledávek a závazků.
(9) Pro zjištění základu daně
se vychází z účetnictví vedeného
podle zvláštního předpisu [zákon
č. 563/1991 Sb., o účetnictví. Směrnice
k účtové osnově a Zásady jednoduchého
účetnictví vyhlašované ve Sbírce
zákonů], pokud zvláštní předpis
nebo tento zákon nestanoví jinak anebo pokud nedochází
ke krácení daňové povinnosti jiným
způsobem.
(10) U stálé provozovny (§ 23 odst. 2) poplatníka
se sídlem nebo bydlištěm v cizině (§
2 odst. 3 a § 17 odst. 5) lze základ daně stanovit
ve výši, které by z téže činnosti
dosáhl poplatník se sídlem na území
České republiky. K jeho stanovení může
být použito poměru zisku k nákladům
nebo k hrubým příjmům u srovnatelných.
poplatníků nebo činností, srovnatelné
výše obchodního rozpětí (provize)
a jiných srovnatelných údajů.
(1) Výdaje (náklady) vynaložené na dosažení,
zajištění a udržení zdanitelných
příjmů se pro zjištění
základu daně odečtou ve výši
prokázané poplatníkem a ve výši
stanovené tímto zákonem a zvláštními
předpisy [např. zákon č. 119/1992
Sb.].
(2) Výdaji (náklady) podle odstavce 1 jsou také
a) odpisy hmotného majetku a nehmotného majetku
(§ 26 až 33);
b) zůstatková cena (§ 29 odst. 2) hmotného
majetku a nehmotného majetku jen do výše příjmů
z jeho prodeje nebo do výše náhrad zahrnutých
do základu daně, s výjimkou uvedenou v písmenu
c);
c) zůstatková cena (§ 29 odst. 2) pěstitelských
celků trvalých porostů a zvířat
podle přílohy k tomuto zákonu při
jejich vyřazení;
d) příspěvky právnickým osobám,
pokud tato povinnost vyplývá ze zákona;
e) pojistné hrazené poplatníkem, pokud souvisí
s příjmem, který je předmětem
daně;
f) pojištění hrazené zaměstnavatelem
podle zvláštních předpisů [např.
zákon č. 1/1991 Sb., o zaměstnanosti, ve
znění pozdějších předpisů.
Zákon ČNR č. 550/1991 Sb., o všeobecném
zdravotním pojištění] a výdaje
na sociální dávky poskytované místo
dávek z povinného pojištění;
g) výdaje (náklady) na provoz vlastního zařízení
k ochraně životního prostředí
podle zvláštních předpisů [např.
zákon č. 238/1991 Sb., o odpadech, zákon
č. 309/1991 Sb., o ochraně ovzduší před
znečišťujícími látkami (zákon
o ovzduší), ve znění zákona č.
218/1992 Sb.];
h) nájemné včetně nájemného
za věci s právem koupě najaté věci;
ch) zaplacená daň z nemovitostí, silniční
daň, jakož i další daně, s výjimkou
uvedenou v § 25, a poplatky vztahující se k
činnostem, z nichž příjmy podléhají
dani;
i) rezervy, jejichž způsob tvorby a výši
pro daňové účely stanoví zvláštní
zákon;
j) výdaje (náklady) na pracovní a sociální
podmínky a péči o zdraví vynaložené
na:
1. bezpečnost a ochranu zdraví při práci
a hygienické vybavení pracovišť,
2. provoz závodních zdravotnických zařízení
a péči o zdraví zaměstnanců
v rozsahu stanoveném zvláštními předpisy
[např. vyhláška ministerstva zdravotnictví
České republiky č. 242/1991 Sb., o soustavě
zdravotnických zařízení zřizovaných
okresními úřady a obcemi, a vyhláška
ministerstva zdravotnictví Slovenské republiky č.
19/1975 Sb., o soustavě zdravotnických zařízení,
zákon č. 20/1966 Sb., o péči o zdraví
lidu, ve znění zákona ČNR č.
548/1991 Sb.],
3. provoz středních odborných učilišť
a vzdělávacích zařízení,
pokud je není povinen hradit příslušný
orgán státní správy, nebo výdaje
na výchovu žáků, vzdělávání
a rekvalifikaci pracovníků zabezpečovanou
jinými subjekty,
4. provoz vlastních zařízení závodního
stravování kromě hodnoty potravin nebo příspěvky
na závodní stravování zajišťované
prostřednictvím jiných subjektů a
poskytované maximálně do výše
55% ceny hlavních a přesnídávkových
jídel. Za závodní stravování
ve vlastním zařízení se považuje
i závodní stravování zabezpečované
ve vlastním zařízení prostřednictvím
jiných subjektů;
k) výdaje (náklady) na pracovní cesty, a
to maximálně ve výši podle zvláštních
předpisů [zákon č. 119/1992 Sb.,
o cestovních náhradách. Limity stravného
při zahraničních pracovních cestách
vyhlašované ve Sbírce zákonů.],
přitom
1. na ubytování, dopravu hromadnými dopravními
prostředky a na nezbytné výdaje spojené
s pracovní cestou v prokázané výši,
2. na dopravu motorovým vozidlem zahrnutým v majetku
poplatníka nebo v pronájmu ve výši
náhrady za spotřebované pohonné hmoty,
3. na dopravu motorovým vozidlem nezahrnutém v majetku
poplatníka ve výši základní sazby
a náhrady za spotřebované pohonné
hmoty,
4. stravné a kapesné při zahraničních
pracovních cestách,
5. stravné při tuzemských pracovních
cestách, a to pouze pro zaměstnance podle §
6;
l) škody vzniklé v důsledku živelních
pohrom;
m) výdaje (náklady) civilní obrany spojené
s přípravou k sebe ochraně a vzájemné
pomoci a s péčí o prostředky individuální
ochrany;
n) výdaje (náklady) na zabezpečení
požární ochrany [zákon ČNR
č. 133/1985 Sb., o požární ochraně,
ve znění pozdějších předpisů.
Zákon SNR č. 126/1985 Sb., o požární
ochraně, ve znění pozdějších
předpisů];
o) výdaje (náklady) spojené s uchováním
výrobních schopností pro zabezpečení
obranyschopnosti státu [nařízení
vlády ČSFR č. 284/1992 Sb., o opatřeních
hospodářské mobilizace];
p) zůstatková cena (§ 29 odst. 2) hmotného
majetku, který je poplatník povinen předat
podle zvláštních předpisů [např.
zákon č. 79/1975 Sb., o výrobě, rozvodu
a potřebě elektřiny (elektrizační
zákon). Zákon č. 67/1960 Sb., o výrobě,
rozvodu a využití topných plynů (plynařský
zákon), ve znění pozdějších
předpisů. Zákon č. 138/1973 Sb., o
vodách (vodní zákon)], snížená
o přijaté dotace na jeho pořízení;
r) výdaje (náklady), k jejichž úhradě
je poplatník povinen podle zvláštních
zákonů [např. zákon č. 44/1988
Sb., o ohraně a využití nerostného bohatství
(horní zákon), ve znění pozdějších
předpisů (úplné znění
č. 439/1992 Sb.).
(3) U poplatníků, u nichž zdanění
podléhají pouze příjmy z podnikatelské
nebo jinak vymezené činnosti, se jako výdaje
(náklady) uznávají pouze výdaje vynaložené
na dosažení, zajištění a udržení
příjmů, které jsou předmětem
daně.
(4) Nájemné při sjednání práva
koupě najaté věci se uznává
do výdajů (nákladů) za podmínky,
že
a) doba nájmu pronajímané věci
je delší než 20% stanovené doby odpisování
uvedené v § 30, nejméně však 3
roky, s výjimkou nemovitostí, u kterých může
doba nájmu trvat nejméně 8 let, a
b) kupní cena najaté věci není vyšší
než zůstatková cena, kterou, by věc
měla při odpisování podle tohoto
zákona.
(5) Prodává-li se najatá věc, která
byla předmětem nájemní smlouvy po
jejím ukončení nájemci, v ostatních
případech, než je uvedeno v odstavci 4, uznává
se nájemné do výdajů (nákladů)
pouze za podmínky, že kupní cena nebude nižší
než zůstatková cena, kterou by věc měla
při rovnoměrném odpisování
podle tohoto zákona.
Za výdaje (náklady) vynaložené k dosažení,
zajištění a udržení příjmů
pro daňové účely nelze uznat zejména:
a) výdaje (náklady) na pořízení
hmotného majetku, nehmotného majetku (§ 26)
a pozemků včetně splátek a úroků
z úvěrů spojených s jejich pořízením,
jsou-li součástí jejich pořizovací
ceny,
b) výdaje na zvýšení základního
jmění včetně splácení
půjček,
c) výdaje na nákup cenných papírů,
d) odměny členů statutárních
orgánů a dalších orgánů
právnických osob,
e) vyplácené podíly na zisku,
f) placené penále a pokuty s výjimkou smluvních
pokut a přirážky k pojistnému placenému
do fondů sociálního pojištění,
fondů zaměstnanosti a fondu zdravotního pojištění,
g) přirážky k základním sazbám
poplatků za znečišťování
ovzduší [zákon č. 309/1991 Sb. Zákon
ČNR č. 389/1991 Sb., o státní správě
ovzduší a poplatcích za jeho znečišťování],
h) přirážky k základním úplatám
za vypouštění odpadních vod [nařízení
vlády ČSSR č. 35/1979 Sb., o úplatách
ve vodním hospodářství, ve znění
pozdějších předpisů]
i) výdaje (náklady) vynaložené na příjmy
od daně osvobozené nebo nezahrnované do základu
daně,
j) výdaje nad limity stanovené tímto zákonem
nebo zvláštními předpisy [např.
vyhláška ministerstva zdravotnictví České
republiky č. 242/1991 Sb., o soustavě zdravotnických
zařízení zřizovaných okresními
úřady a obcemi, a vyhláška ministerstva
zdravotnictví Slovenské republiky č. 19/1975
Sb., o soustavě zdravotnických zařízení,
zákon č. 20/1966 Sb., o péči o zdraví
lidu, ve znění zákona ČNR č.
548/1991 Sb. a zákon č. 119/1992 Sb., o cestovních
náhradách. Limity stravného při zahraničních
pracovních cestách vyhlašované ve Sbírce
zákonů]
k) výdaje převyšující příjmy
v zařízeních k uspokojování
potřeb zaměstnanců nebo jiných osob
s výjimkou § 24 odst. 2 písm. j),
l) tvorbu rezervních a ostatních účelových
fondů, pokud zvláštní předpis
nestanoví jinak,
m) vklad do základního jmění a nákup
podílů na základním jmění
společnosti nebo družstva,
n) manka a škody přesahující přijaté
náhrady s výjimkou uvedenou v § 24,
o) zůstatkovou cenu trvale vyřazeného hmotného
majetku a nehmotného majetku s výjimkou uvedenou
v § 24 odst. 2 písm. b) a c),
p) technické zhodnocení (§ 33),
r) daně zaplacené za jiného poplatníka,
s) daň dědickou, darovací, z převodu
nemovitostí, daň - příjmů fyzických
osob a daň z příjmů právnických
osob,
t) výdaje na reprezentaci,
u) výdaje na osobní potřebu poplatníka,
v) úplatu investiční společnosti za
správu podílového fondu [zákon
č. 248/1992 Sb., o investičních společnostech
a investičních fondech],
w) úroky placené z úvěrů
a půjček poskytnutých subjekty, které
nemají sídlo nebo bydliště na území
České republiky, a to ve výši, o kterou
souhrn půjček a úvěrů takto
poskytnutých přesahuje v průběhu zdaňovacího
období čtyřnásobek výše
základního jmění, u bankovních
a pojišťovacích společností šestinásobek
výše základního jmění.
(1) Odpisy se stanoví pro účely tohoto zákona
podle § 31 nebo § 32 z hmotného majetku, s výjimkou
uvedenou v § 27, a nehmotného majetku.
(2) Hmotným majetkem se pro účely tohoto
zákona rozumí samostatné movité věci,
popřípadě soubory předmětů,
které mají samostatné technicko-ekonomické
určení, jejichž vstupní cena (§
29. odst. 1) je vyšší než 10 000 Kčs
a mají provozně-technické funkce delší
než jeden rok, budovy a stavby s výjimkou provozních
důlních děl, pěstitelské
celky trvalých porostů [zákon č.
22/1964 Sb., o evidenci nemovitostí, ve znění
pozdějších předpisů a předpisy
jej provádějící] s dobou plodnosti
delší než tři roky, základní
stádo [zákon č. 563/1991 Sb., o účetnictví.
Směrnice k účtové osnově a
Zásady jednoduchého účetnictví
vyhlašované ve Sbírce zákonů],
tažná zvířata, plemenní a dostihoví
koně a jiný majetek.
(3) Jiným majetkem se pro účely tohoto zákona
rozumí technické zhodnocení, výdaje
na otvírky nových lomů, pískoven,
hlinišť a technické rekultivace, pokud nezvyšují
vstupní a zůstatkovou cenu hmotného majetku.
(4) Nehmotným majetkem se pro účely tohoto
zákona rozumí předměty z práv
průmyslového vlastnictví, projekty a programové
vybavení a jiné poskytované technické
nebo jiné hospodářsky využitelné
znalosti, jejichž vstupní cena je vyšší
než 20 000 Kčs a mají provozně technické
funkce delší než jeden rok a jsou pořízeny
úplatně nebo vytvořeny vlastní
činností za účelem obchodování
s nimi a dále zřizovací náklady
[zákon č. 563/1991 Sb., o účetnictví.
Směrnice k účtové osnově a
Zásady jednoduchého účetnictví
vyhlašované ve Sbírce zákonů].
(5) Odpisováním se pro účely tohoto
zákona rozumí zahrnování odpisů
z hmotného majetku a nehmotného majetku evidovaného
v majetku poplatníka k 31. 12. běžného
roku, který se vztahuje k zajištění
zdanitelného příjmu, do výdajů
(nákladů) k zajištění tohoto
příjmu.
a) zásoby,
b) pěstitelské celky trvalých porostů
s dobou plodnosti delší než 3 roky, jež
nedosáhly plodonosného stáří,
c) hydromeliorace do dvou let po jejich dokončení,
d) objekty hrazení a úpravy bystřin a lesnicko-technické
meliorace,
e) umělecká díla [zákon č.
35/1965 Sb., ve znění pozdějších
předpisů], jež nejsou součástí
staveb a budov, předměty muzejní a galerijní
hodnoty, popřípadě jejich soubory v muzeích
a památkových objektech, stálé výstavní
soubory a knihovní sbírky knihoven jednotné
soustavy, popřípadě jiné sbírky,
f) movité a nemovité kulturní památky
a jejich soubory, které zpravidla nejde ocenit podle platných
právních předpisů,
g) povrchové a podzemní vody, lesy, ložiska
nerostných surovin a nerosty, jeskyně, měřičské
značky, signály a jiná zařízení
vybraných geodetických bodů a tiskové
podklady státních mapových děl,
h) hmotný majetek převzatý bezúplatně
podle zvláštních předpisů
[např. zákon č. 79/1975 Sb., o výrobě,
rozvodu a potřebě elektřiny (elektrizační
zákon). Zákon č. 67/1960 Sb., o výrobě,
rozvodu a využití topných plynů (plynařský
zákon), ve znění pozdějších
předpisů. Zákon č. 138/1973 Sb., o
vodách (vodní zákon)].
(1) Hmotný majetek a nehmotný majetek odpisuje vlastník
s výjimkou uvedenou v odstavcích 2 až 4.
(2) Pronajatý hmotný majetek a nehmotný majetek
může na základě písemné
smlouvy s vlastníkem odpisovat nájemce po dobu trvání
nájemní smlouvy, pokud předmětem této
smlouvy je soubor zahrnující zároveň
movité i nemovité věci využívané
nájemcem pro zajištění příjmů
po celé zdaňovací období jako celek.
(3) Technické zhodnocení pronajatého hmotného
majetku uhrazené nájemcem může na základě
písemné smlouvy odpisovat nájemce, pokud
není vstupní cena u vlastníka hmotného
majetku zvýšena o tyto výdaje. Při odpisování
technického zhodnocení postupuje nájemce
způsobem stanoveným pro hmotný majetek a
zatřídí technické zhodnocení
do odpisové skupiny, ve které je zatříděn
pronajatý hmotný majetek.
(4) Hmotný majetek a nehmotný majetek ve spoluvlastnictví,
který není odpisován nájemcem podle
odstavce 2, odpisuje na základě písemné
smlouvy jeden ze spoluvlastníků ze vstupní
ceny tohoto majetku jako celku nebo spoluvlastníci tak,
že vstupní cena odpisované části
se stanoví poměrně ze vstupní ceny
hmotného majetku a nehmotného majetku jako celku
podle vlastnických práv.
(5) Při odpisování hmotného majetku
a nehmotného majetku, který je pouze zčásti
používán k zajištění zdanitelného
příjmu, se do výdajů k zajištění
zdanitelného příjmu zahrnuje poměrná
část odpisů.
(1) Vstupní cenou hmotného majetku a nehmotného
majetku se rozumí:
a) pořizovací cena [§ 25 odst. 4 zákona
č. 563/1991 Sb.], je-li pořízen úplatně,
s výjimkou majetku nabytého podle zákona
č. 427/1990 Sb., o převodech vlastnictví
státu k některým věcem na jiné
právnické nebo fyzické osoby, ve znění
pozdějších předpisů;
b) vlastní náklady [§ 25 odst. 4 zákona
č. 563/1991 Sb.], je-li pořízen nebo
vyroben ve vlastní režii;
c) reprodukční pořizovací cena [§
25 odst. 4 zákona č. 563/1991 Sb.], zjištěná
podle zvláštních předpisů nebo
soudním znalcem, v ostatních případech.
(2) Za zůstatkovou cenu se pro účely tohoto
zákona považuje rozdíl mezi vstupní
cenou hmotného majetku a nehmotného majetku a celkovou
výší odpisů z tohoto majetku zahrnutých
do výdajů na zajištění zdanitelného
příjmu (§ 24 odst. 2 písm. a)).
(3) Pokud není technické zhodnocení samostatně
odpisováno nájemcem, zvyšuje technické
zhodnocení vstupní cenu (dále jen "zvýšená
vstupní cena") a zároveň zůstatkovou
cenu (dále jen "zvýšená zůstatková
cena") příslušného hmotného
majetku.
(1) V prvním roce odpisování zatřídí
poplatník hmotný majetek a nehmotný majetek
do odpisových skupin uvedených v příloze,
která je nedílnou součástí
tohoto zákona. Doba odpisování činí:
(2) Poplatník provádí rovnoměrné
(§ 31) nebo zrychlené odpisování (§
32). Způsob odpisování stanoví pro
každý nově pořízený hmotný
majetek a nehmotný majetek vlastník a nelze jej
změnit po celou dobu jeho odpisování. Právní
nástupce poplatníka pokračuje v odpisování
započatém původním vlastníkem.
(3) Hmotný majetek a nehmotný majetek se odpisuje
nejvýše do vstupní ceny nebo do zvýšené
vstupní ceny.
(4) Pronajaté věci s výjimkou nemovitostí
je možno odepsat za dobu trvání pronájmu
s právem koupě najaté věci podle §
24 odst. 4 písm. a). Trvá-li doba pronájmu
minimálně 40% stanovené doby odpisování
uvedené v § 30 je možno odepsat až 90% vstupní
ceny ve stejné roční částce
do ukončení pronájmu. Za každé
prodloužení doby pronájmu o jedno procento
stanovené doby odpisování je možno odepsat
další jedno procento vstupní ceny až do
100%.
(1). Při rovnoměrném odpisování
hmotného majetku a nehmotného majetku jsou odpisovým
skupinám přiřazeny tyto roční
odpisové sazby:
14,2 | 28,6 | 25,0 | |
6,2 | 13,4 | 12,5 | |
3,4 | 6,9 | 6,7 | |
1,4 | 3,4 | 3,4 | |
1,0 | 2,0 | 2,0 |
(2) Při rovnoměrném odpisování
se stanoví odpisy hmotného majetku a nehmotného
majetku za dané zdaňovací období ve
výši jedné setiny součinu jeho vstupní
ceny a přiřazené roční odpisové
sazby.
(3) Při rovnoměrném odpisování
ze zvýšené vstupní ceny hmotného
majetku se stanoví odpisy tohoto majetku za dané
zdaňovací období ve výši jedné
setiny součinu jeho zvýšené vstupní
ceny a přiřazené roční odpisové
sazby platné pro zvýšenou vstupní cenu.
(4) Odpisy stanovené podle odstavců 2 a 3 se zaokrouhlují
na celé koruny nahoru.
(1) Při zrychlením odpisování hmotného
majetku a nehmotného majetku jsou odpisovým skupinám
přiřazeny tyto koeficienty pro zrychlené
odpisování:
(2) Při zrychleném odpisování se stanoví
odpisy hmotného majetku a nehmotného majetku:
a) v prvním roce odpisování jako podíl
jeho vstupní ceny a přiřazeného koeficientu
pro zrychlené odpisování platného
v prvním roce odpisování;
b) v dalších zdaňovacích obdobích
jako podíl dvojnásobku jeho zůstatkové
ceny a rozdílu mezi přiřazeným koeficientem
pro zrychlené odpisování a počtem
let, po které byl již odpisován.
(3) Při zrychleném odpisování hmotného
majetku zvýšeného o jeho technické zhodnocení
se odpisy stanoví:
a) v roce zvýšení zůstatkové
ceny jako podíl dvojnásobku této ceny hmotného
majetku a přiřazeného koeficientu zrychleného
odpisování platného pro zvýšenou
zůstatkovou cenu;
b) v dalších zdaňovacích obdobích
jako podíl dvojnásobku jeho zůstatkové
ceny a rozdílu mezi přiřazeným koeficientem
pro zrychlené odpisování platným v
dalších letech odpisování a počtem
let, po které byl již odpisován. (3) Při
zrychleném odpisování hmotného majetku
zvýšeného o jeho technické zhodnocení
se odpisy stanoví:
a) v roce zvýšení zůstatkové
ceny jako podíl dvojnásobku této ceny hmotného
majetku a přiřazeného koeficientu zrychleného
odpisování platného pro zvýšenou
zůstatkovou cenu;
b) v dalších zdaňovacích obdobích
jako podíl dvojnásobku zůstatkové
ceny hmotného majetku a rozdílu mezi přiřazeným
koeficientem zrychleného odpisování platným
pro zvýšenou zůstatkovou cenu a počtem
let, po které byl odpisován ze zvýšené
zůstatkové ceny.
(4) Odpisy stanovené podle odstavců 2 a 3 se zaokrouhlují
na celé koruny nahoru.