(1) Příjmy z pronájmu, pokud nejde o příjmy
uvedené v § 6 až 8, jsou:
a) příjmy z pronájmu nemovitostí,
bytů nebo jejich částí,
b) příjmy z pronájmu movitých věcí,
kromě příležitostného pronájmu
podle § 10 odst. 1 písm. a).
(2) Základem daně (dílčím základem
daně) jsou příjmy uvedené v odstavci
1 snížené o výdaje vynaložené
na jejich dosažení, zajištění a
udržení (§ 5 odst. 2). Pro zajištění
základu daně (dílčího základu
daně) se použijí ustanovení § 23
až 34. Příjem z pronájmu plynoucí
poplatníkům uvedeným v § 2 odst. 3 je,
s výjimkou příjmů z pronájmu
nemovitosti, samostatným základem daně pro
zdanění zvláštní sazbou daně
(§ 36).
(3) Neuplatní-li poplatník výdaje prokazatelně
vynaložené, může je uplatnit ve výši
20% z příjmů uvedených v odstavci
1.
(1) Ostatními příjmy, při kterých
dochází ke zvýšení majetku, pokud
nejde o příjmy podle § 6 až 9, jsou zejména:
a) příjmy z příležitostných
činností nebo z příležitostného
pronájmu movitých věcí, včetně
příjmů ze zemědělské
výroby, která není provozována podnikatelem
(samostatně hospodařícím rolníkem),
b) příjmy z prodeje vlastních nemovitostí
nebo movitých věcí včetně cenných
papírů s výjimkou uvedenou v § 4,
c) příjmy z převodu účasti
na společnosti s ručením omezeným,
komanditní společnosti nebo podílu na základním
jmění družstva s výjimkou uvedenou v
§ 4,
d) příjmy ze zděděných práv
z průmyslového a jiného duševního
vlastnictví včetně práv autorských
a práv příbuzných právu autorskému
[část II a část IV zákona
č. 35/1965 Sb.],
e) přijaté výživné, důchody
[např. § 842 občanského zákoníku]
a obdobné opakující se požitky s výjimkou
uvedenou v § 4,
f) podíl společníka obchodní společnosti
nebo člena družstva na likvidačním zůstatku
při likvidaci společnosti nebo družstva,
g) vypořádací podíl při zániku
účasti společníka v obchodní
společnosti nebo členství v družstvu,
h) výhry v loteriích, sázkách a jiných
podobných hrách a výhry z reklamních
soutěží a slosování s výjimkou
uvedenou v odstavci 2 písm. b), ch) ceny z veřejných
soutěží a ze sportovních soutěží
s výjimkou uvedenou v § 4.
(2) Od daně jsou, kromě příjmů
uvedených v § 4, osvobozeny:
a) příjmy podle odstavce 1 písm. a), pokud
jejich úhrn u poplatníka nepřesáhne
ve zdaňovacím období 6 000 Kčs;
b) výhry z loterií, sázek a podobných
her provozovaných na základě povolení
vydaného podle zvláštních předpisů
[zákon ČNR č. 202/1990 Sb., o loteriích
a jiných podobných hrách].
(3) Základem daně (dílčím základem
daně) je příjem snížený
o výdaje prokazatelně vynaložené na
jeho dosažení. Jsou-li výdaje spojené
s jednotlivým druhem příjmu uvedeným
v odstavci 1 vyšší než příjem,
k rozdílu se nepřihlíží. Plynou-li
příjmy podle odstavce 1 písm. h) a ch) ze
zdrojů v zahraničí, je základem daně
(dílčím základem daně) příjem
nesnížený o výdaje. Jde-li o příjmy
ze zemědělské výroby, lze výdaje
uplatnit podle § 7 odst. 7 písm. a).
(4) U příjmů podle odstavce 1 písm.
b) je výdajem cena vyplývající z ocenění
věci, za kterou poplatník věc prokazatelně
nabyl, a jde-li o věc zděděnou nebo darovanou,
cena zjištěná pro účely daně
z dědictví nebo darování. Jde-li o
věc získanou směnou, vychází
se u této věci z její ceny obvyklé
v místě a v době jejího nabytí
(§ 3 odst. 3). Výdajem jsou též částky
prokazatelně vynaložené na opravu, údržbu
nebo jiné její zhodnocení. K hodnotě
vlastní práce poplatníka na věci,
kterou si sám vyrobil nebo vlastní prací
zhodnotil, se při stanovení výdajů
nepřihlíží.
(5) U příjmů podle odstavce 1 písm.
c), f) a g) se za výdaj považuje vklad nebo nabývací
cena podílu.
Nepeněžitý vklad se oceňuje stejně
jako nepeněžitý příjem v době
provedení vkladu (§ 3 odst. 3). Je-li vkladem nemovitost
pořízená nebo nabytá v době
kratší než dva roky před vložením
do společnosti nebo družstva, považuje se za
výdaj pořizovací nebo nabývací
cena této nemovitosti anebo zůstatková cena,
jde-li o hmotný majetek již odpisovaný. Výdajem
není podíl na majetku družstva převedený
v rámci transformace družstev podle zvláštního
předpisu [zákon č. 42/1992 Sb., o
úpravě majetkových vztahů a vypořádání
majetkových nároků v družstvech, ve
znění zákonného opatření
FS č. 297/1992 Sb.] s výjimkou podílu
ne o jeho části, který je náhradou
podle zvláštních předpisů [zákon
č. 403/1990 Sb., o zmírnění následků
některých majetkových křivd, ve znění
pozdějších předpisů. Zákon
č. 119/1990 Sb., o soudní rehabilitaci, ve znění
pozdějších předpisů. Zákon
č. 87/1991 Sb., o mimosoudních rehabilitacích,
ve znění pozdějších předpisů.
Zákon č. 229/1991 Sb., o úpravě vlastnických
vztahů k půdě a jinému zemědělskému
majetku, ve znění pozdějších
předpisů. Zákon č. 42/1992 Sb., o
úpravě majetkových vztahů a vypořádání
majetkových nároků v družstvech].
(6) Důchod podle zvláštních předpisů
[např. § 842 občanského zákoníku]
se považuje za základ daně (dílčí
základ daně) po snížení o částku
ceny pořízení rovnoměrně rozdělenou
na období pobírání důchodu.
Toto období se zjistí jako rozdíl mezi střední
délkou života [Podle údajů vyhlašovaných
orgány statistiky] a věkem poplatníka
v době, kdy důchod začne poprvé pobírat.
Důchody poskytované zaměstnavatelem svým
zaměstnancům, a to i bývalým zaměstnancům,
jsou příjmy podle § 6.
(7) Příjmy podle odstavce 1 písm.
f) až h) plynoucí ze zdrojů na území
České republiky jsou samostatným základem
daně pro zdanění zvláštní
sazbou daně (§ 36). Plynou-li tyto příjmy
ze zdrojů v zahraničí, jsou základem
daně (dílčím základem daně)
podle § 5 odst. 2.
(8) Příjmy z cen veřejných soutěží
a ze sportovních soutěží plynoucí
ze zdrojů na území České republiky
jsou samostatným základem daně pro zdanění
zvláštní sazbou daně (§ 36). Je-li
v ceně z veřejné soutěže zahrnuta
odměna za užití díla nebo výkonu,
sníží se o částku připadající
na tuto odměnu základ daně zdaňovaný
zvláštní sazbou daně a tato částka
se zahrne do příjmů uvedených v §
7. U poplatníků (§ 2 odst. 2), u nichž
je sportovní činnost podnikáním, se
považují za přijaté ceny ze sportovních
soutěží za příjmy uvedené
v § 7. Plynou-li příjmy z cen veřejných
soutěží a ze sportovních soutěží
ze zdrojů v zahraničí, jsou základem
dané (dílčím základem daně)
podle § 5 odst. 2.
(9) Stejně jako ceny z veřejných soutěží
se posuzují i ceny ze soutěží, v nichž
je okruh soutěžících omezen podmínkami
soutěže anebo jde o soutěžící
vybrané pořadatelem soutěže. Přesáhne-li
v takové soutěží cena nebo úhrn
cen získaných týmž poplatníkem
částku 20 000 Kčs, jde o příjmy
podle § 7. Příjmy ze soutěží
vyhlášených zaměstnavatelem pro své
zaměstnance se považují za příjmy
uvedené v § 6.
Příjmy dosažené společně
dvěma nebo více poplatníky z titulu spoluvlastnictví
k věci nebo ze společných práv a společné
výdaje vynaložené na jejich dosažení,
zajištění a udržení se rozdělují
mezi poplatníky podle jejich spoluvlastnických podílů.
(1) Příjmy dosažené poplatníky
při společném podnikání nebo
společné jiné samostatné výdělečné
činnosti (§ 7) na základě smlouvy o
sdružení a výdaje vynaložené na
dosažení, zajištění a udržení
příjmu se rozdělují mezi poplatníky
rovným dílem, není-li ve smlouvě o
sdružení stanoveno jinak.
(2) Příjmy dosažené při podnikání
nebo jiné samostatně výdělečné
činnosti (§ 7) provozované za spolupráce
osob, které žijí ve společné
domácnosti s poplatníkem a výdaje vynaložené
na jejich dosažení, zajištění a
udržení se rozdělují i na tyto spolupracující
osoby tak, aby jejich podíl na společných
příjmech a výdajích činil v
úhrnu nejvýše 20%. Příjmy
nelze rozdělovat na děti povinné školní
docházkou ani v kalendářním roce,
v němž ukončí, a na děti a manželku
(manžela), pokud jsou uplatňovány jako osoby
vyživované (§ 15).
(1) Veřejná obchodní společnost zjišťuje
základ daně za společnosti jako celek (§
23) a podle podílů stanovených společenskou
smlouvou rozděluje tento základ daně na jednotlivé
společníky, u nichž tvoří základ
daně (dílčí základ daně)
podle § 5 odst. 2, je-li společník fyzickou
osobou, nebo se zahrnují do základu daně
podle § 23, je-li společník právnickou
osobou. Ztráta veřejné obchodní společnosti
(§ 34) se rozděluje stejně jako základ
daně.
(2) Základ daně veřejné obchodní
společnosti se nesnižuje o dary podle § 20 odst.
4. Dary se posuzují jako dary poskytnuté jednotlivými
společníky podle § 15 odst. 8 a na jednotlivé
společníky se rozdělují stejně
jako základ daně zjištěný za
veřejnou obchodní společnost.
(3) Komanditní společnost zjišťuje základ
daně za společnost jako celek (§ 23). Od takto
zjištěného základu daně se odečtou
podíly připadající na jednotlivé
komplementáře podle společenské smlouvy
a u nich tvoří základ daně (dílčí
základ daně) podle § 5 odst. 2, jsou-li komplementáři
fyzickými osobami, nebo základ daně podle
§ 23, jsou-li komplementáři právnickými
osobami. Zbylý základ daně je základem
daně komanditní společnosti. Ztráta
komanditní společnosti se rozděluje stejně
jako základ daně.
(4) Dary poskytované komanditní společností
(§ 20 odst. 4) se rozdělují na komplementáře
a komanditní společnost ve stejném poměru,
jako se rozděluje mezi nimi základ daně zjištěný
za společnost jako celek. Poměrná část
darů připadající na komplementáře
se posuzuje jako dary poskytnuté jednotlivými komplementáři.
(1) Příjmy uvedené v odstavci 2, které
jsou výsledkem několikaleté činnosti
poplatníka nebo plynou z využití věci
a práv najednou za více let, lze rozdělit
rovnoměrně na zdaňovací období,
v němž byly dosaženy, a na zdaňovací
období předcházející, nejvýše
však na tři poměrné části.
Příjmy z lesního hospodářství
dosažené těžbou dřeva lze rozdělit
nejvýše na deset poměrných částí.
K výdajům vztahujícím se k těmto
příjmům, které již byly uplatněny
při zdanění příjmů v
minulých zdaňovacích obdobích, se
nepřihlédne. Jedna poměrná část
se zahrne do základu daně poplatníka ve zdaňovacím
období dosažení příjmu a zjistí
se procento daně ze základu daně. Tímto
procentem se vypočte daň ze zbývající
části, popřípadě zbývajících
částí příjmu dosaženého
za více zdaňovacích období.
(2) Výpočet daně podle odstavce 1 se použije
pouze na příjmy:
a) ze zemědělské výroby, lesního
a vodního hospodářství [§
12a zákona č. 105/1990 Sb., o soukromém podnikání
občanů, ve znění zákona č.
219/1991 Sb.] (§ odst. 1 písm. a)),
b) uvedené v § 7 odst. 2 písm. a) [zákon
č. 527/1990 Sb., o vynálezech, průmyslových
vzorech a zlepšovacích návrzích. Zákon
č. 35/1965 Sb., o dílech literárních,
vědeckých a uměleckých (autorský
zákon), ve znění pozdějších
předpisů] a z činnosti restaurátorů
kulturních památek a sbírkových předmětů.
(1) Základ daně se sníží o částky:
a) 20 400 Kčs ročně na poplatníka;
b) 9 000 Kčs ročně na vyživované
dítě žijící ve společné
domácnosti s poplatníkem, nejvýše však
na čtyři děti; přechodný pobyt
dítěte mimo společnou domácnost nemá
vliv na uplatnění snížení;
c) 12 000 Kčs ročně na manželku (manžela)
žijící s poplatníkem ve společné
domácnosti, pokud nemá vlastní příjmy
přesahující 20 400 Kčs ročně;
d) 6 000 Kčs ročně, pobírá-li
poplatník částečný invalidní
důchod anebo je poplatník podle zvláštních
předpisů invalidní;
e) 12 000 Kčs ročně, pobírá-li
poplatník invalidní důchod nebo jiný
důchod, jehož jednou z podmínek pro přiznání
je invalidita anebo je poplatník podle zvláštních
předpisů invalidní, avšak jeho žádost
o invalidní důchod byla zamítnuta z jiných
důvodů než z důvodu jeho invalidity;
je-li poplatník držitelem průkazky ZTP-P (zvlášť
těžce poškozený s průvodcem), zvyšuje
se částka na 36 000 Kčs ročně,
a to i když nepobírá invalidní důchod.
Částky podle písmene d) a e) lze uplatnit
i při souběhu nároku na starobní,
invalidní i částečný invalidní
důchod.
(2) O částku podle odstavce l písm. a) nesnižuje
základ daně poplatník, u kterého starobní
důchod z fondu sociálního pojištění
činí více než 20 400 Kčs ročně.
Nepřevyšuje-li 20 400 Kčs ročně,
přizná se částka podle odstavce 1
písm. a) jen ve výši snížené
o vyplacené částky starobního důchodu.
K přídavkům na děti a k výchovnému
se nepřihlíží. Podle tohoto odstavce
se nepostupuje u poplatníků, kteří
na počátku zdaňovacího období
nejsou poživateli starobního důchodu a tento
důchod jim nebyl přiznán ani zpětně
k počátku zdaňovacího období.
(3) U poplatníka uvedeného v § 2 odst. 3 se
základ daně nesnižuje o částky
uvedené v odstavci 1 písm. b) až e).
(4) Za vyživované dítě poplatníka
(vlastní, osvojené, dítě v péči,
která nahrazuje péči rodičů
a dítě druhého z manželů)
se v souladu se zvláštními předpisy
[zákon č. 54/1956 Sb., o nemocenském pojištění
zaměstnanců, ve znění pozdějších
předpisů] považuje:
a) nezletilé dítě,
b) zletilé dítě až do dovršení
věku 26, jestliže nepobírá invalidní
důchod a
1. soustavně se připravuje na budoucí povolání
studiem nebo předepsaným výcvikem, nebo
2. nemůže se připravovat na budoucí
povolání nebo být zaměstnáno
pro nemoc, nebo
3. pro dlouhodobě nepříznivý zdravotní
stav není schopno se soustavně připravovat
na budoucí povolání anebo je schopno se na
ně připravovat jen za mimořádných
podmínek.
(5) Uzavře-li dítě uvedené v odstavci
4 písm. b) manželství a žije ve společné
domácnosti s manželem, může uplatnit manžel
snížení za podmínek uvedených
v odstavci 1 písm. c). Nemá-li manžel příjmy,
z nichž by mohl snížení uplatnit, může
uplatnit snížení podle odstavce 1 písm.
b) rodič dítěte nebo poplatník, u
něhož jde ve vztahu k dítěti o péči
nahrazující péči rodičů,
pokud dítě s ním žije ve společné
domácnosti.
(6) Vyživuje-li dítě (děti) v rámci
jedné společné domácnosti více
poplatníků (např. manželé), může
je pro účely daně uplatnit jen jeden z nich.
(7) Poplatník, u něhož podmínky rozhodné
pro snížení základu daně podle
odstavce l písm. b) až e) trvají jen několik
kalendářních měsíců
ve zdaňovacím období, sníží
základ daně jen o částku ve výši
jedné dvanáctiny za každý kalendářní
měsíc, na jehož počátku byly
splněny podmínky. Dítě uplatní
poplatník již v kalendářním měsíci,
v němž se narodilo nebo v němž začíná
soustavná příprava zletilého dítěte
na budoucí povolání.
(8) Od základu daně lze odečíst hodnotu
darů poskytnutých obcím a právnickým
osobám se sídlem na území České
republiky na financování vědy a vzdělání,
kultury, školství, na požární ochranu,
na podporu a ochranu mládeže, na účely
sociální, zdravotnické, ekologické,
humanitární, charitativní, náboženské
pro státem uznané církve a náboženské
společnosti, tělovýchovné a sportovní,
pokud úhrnná hodnota darů ve zdaňovacím
období přesáhne 2% ze základu daně
anebo 1 000 Kčs. V úhrnu lze odečíst
nejvýše 10% ze základu daně.
Daň ze základu daně sníženého
o nezdanitelnou část základu daně
(§ 15) zaokrouhleného na celé stovky Kčs
dolů činí:
přes Kčs | ||||
60 000 | 15% | |||
| ||||
60 000 | 120 000 | 9 000 Kčs + 20% | 60 000 | |
120 000 | 180 000 | 21 000 Kčs + 25% | 120 000 | |
180 000 | 540 000 | 36 000 Kčs + 32% | 180 000 | |
540 000 | 1 080 000 | 151 200 Kčs + 40% | 540 000 | |
1 080 000 | 367 200 Kčs + 47% | 1 080 000 |
(1) Poplatníky daně z příjmů
právnických osob jsou osoby, které nejsou
fyzickými osobami, s výjimkou právnických
osob uvedených v odstavci 2 (dále jen "poplatníci").
(2) Poplatníky daně z příjmů
právnických osob (dále jen "daň")
nejsou veřejné obchodní společnosti
[zákon č. 22/1992 Sb., o Státní
bance československé].
(3) Od daně se osvobozuje Státní banka československá.
(4) Poplatníci, kteří mají na území
České republiky své sídlo, mají
daňovou povinnost, která se vztahuje jak na příjmy
plynoucí ze zdroje na území České
republiky, tak i na příjmy plynoucí ze zdrojů
v zahraničí.
(5) Poplatníci, kteří nemají na území
České republiky své sídlo, mají
daňovou povinnost, která se vztahuje pouze na příjmy
ze zdrojů na území České republiky.
(1) Předmětem daně jsou příjmy
(výnosy) z veškeré činnosti a z nakládání
s veškerým majetkem (dále jen "příjmy"),
není-li dále stanoveno jinak.
(2) U investiční společnosti vytvářející
podílové fondy [zákon č. 248/1992
Sb., o investičních společnostech a investičních
fondech] jsou předmětem daně veškeré
příjmy investiční společnosti
a příjmy pro podílové fondy; do příjmů
se nezahrnují příjmy, z nichž je daň
vybírána zvláštní sazbou (§
36).
(3) Předmětem daně nejsou příjmy
získané zděděním nebo darováním
nemovitosti nebo movité věci, popřípadě
majetková práva s výjimkou z nich plynoucích
příjmů.
(4) U poplatníků, kteří nejsou
založeni nebo zřízeni za účelem
podnikání [§ 2 odst. 1 obchodního
zákoníku], jsou předmětem daně
pouze příjmy z podnikání, včetně
příjmů z výnosů z cenných
papírů.
(5) Za poplatníky podle odstavce 4 se považují
zejména zájmová sdružení právnických
osob, pokud mají tato sdružení právní
subjektivitu, občanská sdružení včetně
odborových organizací, politické strany a
politická hnutí, státem uznané církve
a náboženské společnosti, nadace, rozpočtové
a příspěvkové organizace, státní
fondy, fondy zdravotnictví, fondy sociální
a fond zaměstnanosti.
(6) U fondů národního majetku [zákon
č. 92/1991 Sb. Zákon ČNR č. 171/1991
Sb., o působnosti orgánů České
republiky ve věcech převodů majetku státu
na jiné osoby a o Fondu národního majetku
České republiky] a u obcí jsou předmětem
daně pouze příjmy z výnosů
z cenných papírů.
Od daně jsou osvobozeny:
a) členské příspěvky přijaté
zájmovými sdruženími právnických
osob, občanskými sdruženími včetně
odborových organizací, politickými stranami
a politickými hnutími;
b) příjmy poplatníků uvedených
v § 18 odst. 4 plynoucí z činnosti, která
je jejich posláním a nemůže být
předmětem soutěže s jinými osobami,
jsou-li úměrné vynaloženým nákladům;
c) výnosy kostelních sbírek, příjmy
za církevní úkony a pravidelné příspěvky
členů u státem uznaných církví
a náboženských společností;
d) příjmy družstev z nájemného
a úhrad spojených s užíváním
družstevních bytů a družstevních
garáží;
e) příjmy z provozu malých vodních
elektráren do výkonu 1 MW, větrných
elektráren, tepelných čerpadel, solárních
zařízení, zařízení na
výrobu bioplynu, zařízení na výrobu
biologicky degradovatelných látek, které
stanoví obecně závazný právní
předpis, zařízení na využití
geotermální energie, a to v kalendářním
roce, v němž byly uvedeny do provozu, a v následujících
pěti letech;
f) příjmy státních fondů stanovené
zvláštními předpisy [např.
zákon ČNR č. 388/1991 Sb., o Státním
fondu životního prostředí České
republiky];
g) výtěžek provozovatelů loterií
a jiných podobných her povolovaných podle
zvláštních předpisů [zákon
ČNR č. 202/1990 Sb., o loteriích a jiných
podobných hrách], který je určen
ve výši alespoň 90% na veřejně
prospěšné účely.
(1) Pro stanovení základu daně platí
ustanovení § 23 až 34.
(2) U poplatníků, u nichž dochází
ke zrušení s likvidací, je základem
daně likvidační zůstatek.
(3) Likvidačním zůstatkem se pro účely
tohoto zákona rozumí rozdíl, o který
příjmy z likvidace jmění poplatníka
převýší výdaje (náklady)
spojené s likvidací.
(4) Od základu daně lze odečíst hodnotu
darů poskytnutých obcím a právnickým
osobám se sídlem na území České
republiky na financování vědy a vzdělání,
kultury, školství, na požární ochranu,
na podporu a ochranu mládeže, na účely
sociální, zdravotnické, ekologické,
humanitární, charitativní, náboženské
pro státem uznané církve a náboženské
společnosti, tělovýchovné a sportovní,
pokud hodnota daru činí alespoň 2 000 Kčs.
V úhrnu lze odečíst nejvýše 2%
ze základu daně.
(5) Základ daně se zaokrouhluje na celé tisíce
Kčs dolů.
Sazba daně činí 45% ze základu daně
sníženého o položky podle § 20 odst.
4 a podle § 34 a z likvidačního zůstatku
(§ 20 odst. 2).
(1) Za příjmy ze zdrojů na území
České republiky se u poplatníků uvedených
v § 2 odst. 3 a § 17 odst. 5 považují:
a) příjmy z činností vykonávaných
ve stálé provozovně;
b) příjmy ze závislé činnosti,
která je vykonávána na území
České republiky nebo na plavidlech plujících
pod českou státní vlajkou anebo na palubách
českých letadel;
c) z příjmy z obchodního, technického
nebo jiného poradenství, služeb, řídící
a zprostředkovatelské činnosti a obdobných
činností poskytovaných na území
České republiky;
d) příjmy z úhrad od právnických
nebo fyzických osob se sídlem nebo bydlištěm
na území České republiky, kterými
jsou zejména:
1. úplaty za poskytnutí a užití výkonu
práva z průmyslového vlastnictví,
za užití návrhů nebo modelů,
plánů, za poskytnutí výrobně
technických a jiných hospodářsky využitelných
poznatků,
2. úplaty za užití práva autorského
nebo práva příbuzného právu
autorskému,
3. příjmy z nezávislé činnosti
přednášejícího, umělce,
architekta, sportovce, artisty nebo spoluúčinkujících
osob, vykonávané nebo zhodnocované na území
České republiky,
4. podíly na zisku, vypořádací podíly,
podíly na likvidačním zůstatku obchodních
společností a družstev a jiné příjmy
z kapitálového majetku,
5. část zisku po zdanění vyplácená
tichému společníkovi,
6. úroky a jiné výnosy z poskytnutých
úvěrů a půjček, z vkladů
a z cenných papírů,
7. příjmy z nájemného týkajícího
se věci umístěné na území
České republiky,
8. odměny členů statutárních
orgánů a dalších orgánů
právnických osob.
(2) Stálou provozovnou se pro účely tohoto
zákona rozumí zařízení k výkonu
činností poplatníků se sídlem
nebo bydlištěm v zahraničí umístěné
na území České republiky, a to zejména
staveniště, dílny, kanceláře,
zařízení k těžbě přírodních
zdrojů, odbytiště (místo prodeje) nebo
pronajaté nemovitosti. Staveniště, stavební
a montážní práce včetně
oprav, poskytování činností a služeb
uvedených v odstavci 1 písm. a) zaměstnanci
poplatníka nebo osobami pro něho pracujícími,
se považují za stálou provozovnu jen tehdy,
přesáhne-li jejich trvání (bez ohledu
na zdaňovací období) šest měsíců.
Do doby trvání stálé provozovny se
započítávají kalendářní
dny, pokud nedojde k jejich přerušení na dobu
delší než dvanáct kalendářních
měsíců následujících
po sobě.
(3) Příjmem podle odstavce 1 se rozumí i
nepeněžní plnění přijaté
poplatníkem.