Má-li osoba, za kterou je plátcem stát, příjmy
z podnikání a z jiné samostatně výdělečné
činnosti, je u ní vyměřovacím
základem 45% částky přesahující
po odpočtu výdajů, vynaložených
na dosažení, zajištění a udržení
příjmů dvanáctinásobek 77%
minimální mzdy."
Ustanovení odstavce 6 zůstává nedotčeno.
"Maximální vyměřovací
základ se nemění, jde-li o souběh
činnosti podle § 13, a není-li samostatná
činnost hlavním zdrojem příjmů,
je minimálním vyměřovacím základem
z této samostatné výdělečné
činnosti šestinásobek minimální
mzdy." V tomto odstavci se snižuje jednak vyměřovací
základ ze 100% hrubého zisku na 45%, dále
se zvýhodňují zaměstnanci, kteří
pracují jako zaměstnanci v pracovním poměru
a zároveň si přivydělávají
jako osoby samostatně výdělečně
činné, snižuje se minimální vyměřovací
základ na polovinu. Stejně tak se minimální
vyměřovací základ snižuje na
polovinu i všem fyzickým osobám. Je to výhodné
zejména pro drobné a začínající
podnikatele.
Za třetí. Poznámka pod čarou číslo
11 a) zní: 11 a), § 12 zákona č. 286/92
Sb.
§ 3, odstavec 4 zní: "Vyměřovacím
základem u osoby, která má příjmy
z kapitálového majetku, příjmy z pronájmu,
nebo ostatní příjmy, podle zákona
o dani z příjmu, dále jen osoba s vlastními
příjmy, a které jsou jejími jedinými
příjmy, je 45% těchto příjmů
s výjimkou příjmů, z nichž je
daň vybírána zvláštní
sazbou nebo jsou od daně z příjmů
osvobozeny, snížené o výdaje vynaložené
na jejich dosažení, zajištění a
udržení. Minimálním vyměřovacím
základem se rozumí dvanáctinásobek
minimální mzdy, maximální vyměřovací
základ je 540 000 Kčs." V tomto bodě
jde o to, že lidé, kteří nejsou osoby
samostatně výdělečně činné
a nejsou ani v pracovním poměru, a žijí
pouze z pronájmu, z kapitálových výnosů
nebo z renty, by nebyly zdravotně pojištěny.
V předchozím zákoně určitá
úprava byla, nicméně tady se úprava
omezuje pouze na osoby, u nichž je to jediný příjem
z kapitálových výnosů. Ostatní
pojištěnci jsou pojištěni již z jiného
důvodu, buď jako zaměstnanci nebo podnikatelé.
Za páté, v § 3, odstavec 5 se slova "dvojnásobek
minimální mzdy" nahrazují slovy "minimální
mzda". Část věty za středníkem
se vypouští. Týká se to osob, které
nemají žádné příjmy, např.
ženy v domácnosti, atd. Snižuje se částka,
přestože nemají příjem, na polovinu,
kterou jsou povinny odvádět.
Za šesté - V § 3 odst. 6 se slova "70%"
nahrazují slovy "77%". Týká se
to procentuální částky, kterou stát
platí zdravotní pojišťovně za osoby,
které si samy neplatí zdravotní pojištění.
Tato částka se zvyšuje ze 70 na 77%, čímž
se kompenzuje dopad snížení příjmů
těchto daní a tohoto pojistného na zdravotní
pojišťovnu. Tímto se přesouvá z
rozpočtu do zdravotní pojišťovny potřebná
částka zhruba o 200 mil. Kčs vyšší,
než byla při schválení minulého
zákona.
Za sedmé - § 13 první věta zní:
"Má-li osoba v současné době
příjmy ze zaměstnání, příjmy
z podnikání a z jiné samostatné výdělečné
činnosti, odvádí pojistné ze všech
těchto příjmů." To se týká
souběhu činnosti. Druhá věta v §
13 se vypouští.
Za § 28 se doplňuje § 28 a), který zní:
"Osoba samostatně výdělečně
činná, která vykonává samostatnou
výdělečnou činnost před 1.
lednem 1993, zaplatí zálohu na pojistné za
měsíce leden a únor 1993 ve výši
minimálního vyměřovacího základu
podle § 3 odst. 3, pokud sama nestanoví zálohu
vyšší."
Odst. 2: "Osoba uvedená v odst. 1 platí od
měsíce března 1993 kromě podání
daňového přiznání za rok 1992
zálohu na pojistné z vyměřovacího
základu, který odpovídá 45% rozdílu
mezi předpokládanými příjmy
z podnikání nebo z jiné samostatně
výdělečné činnosti dosaženými
v roce 1992, a předpokládanými výdaji
vynaloženými na jejich dosažení, zajištění
a udržení, a který připadá v
průměru na jeden kalendářní
měsíc, v němž byla samostatná
výdělečná činnost prováděna.
Vyměřovací základ však nesmí
být nižší než minimální
vyměřovací základ podle § 3 odst.
3." Ostatní části a paragrafy se přečíslují.
Tyto poslední dva odstavce mírně upravují
přechodná ustanovení, která souvisí
se zavedením tohoto systému.
Dámy a pánové, chtěl bych vás
ještě upozornit, že veškeré tyto
změny, které jsou tady navrhovány jako jeden
komplexní pozměňovací návrh,
byly konzultovány s místopředsedou vlády
panem ministrem Kočárníkem, byly konzultovány
se zástupci ministerstva zdravotnictví a ministerstva
sociálních věcí a dopady, které
tyto změny přinesou na přeskupení
jednotlivých kapitol rozpočtu, jsou již zahrnuty
ve společné zprávě. Celkové
saldo rozpočtu, které vznikne v souvislosti s těmito
změnami, se nemění. To znamená, že
rozpočet zůstává i nadále vyrovnaný.
Jednu věc jsem již řekl, že zhruba zvýšení
ze 70 na 77% při odvodu státu na zdravotní
pojišťovnu i přes dopady, které zdravotní
pojišťovně vzniknou, by měl zhruba narůst
rozpočet zdravotní pojišťovny o 200 mil.
Kčs a další dopad toho je, že tím,
že snížíme vyměřovací
základ pro sociální a zdravotní pojištění,
zvýší se tím daňový základ,
ze kterého bude placena daň z příjmu.
To znamená, že celkový výnos z daně
z příjmu bude vyšší zhruba o 450
mil. Kčs a o tyto příjmy se navýší
rozpočty obcí. To znamená, že touto
změnou se navýší rozpočty obcí
v globále zhruba o 440 mil. Kčs. Možná,
že už jste dostali přílohy - vidím,
že je mnozí máte v ruce. Chtěl bych
vysvětlit ke grafům - vždycky jsou za sebou
dva stejné grafy, ovšem v jiném měřítku,
aby bylo vidět, že pro fyzické osoby začínající
- ty původní změny se zhoršila pro velké
firmy - tam došlo k mírnému vylepšení.
Měřítko je vyznačeno na spodní
rysce. Co se týče křivek, spodní křivka
je daňové zatížení celkové,
které platilo v roce 1992. Horní křivka vyjadřuje
daňové zatížení, které
platí teď podle zákonů, které
jsme schválili. Vidíte, že celkové daňové
zatížení pro fyzické osoby se našimi
zákony navýšilo zhruba o 15 - 20% z daňového
základu. Střední křivka bude vyjadřovat
celkové daňové zatížení
fyzických osob, které by platilo v případě,
kdybyste schválili pozměňovací návrh,
který jsem zde předložil.
Jsem si vědom, že pro podnikatelskou sféru
to není zcela dostačující podpora,
nicméně tato podpora bude vyjádřena
i jinými zákony a osobně doufám, že
se k těmto zákonům i k dalším
v příštím roce budeme postupně
vracet.
Chtěl bych vás požádat, abyste navrženou
změnu přijali a tím podpořili rozvoj
drobného a středního podnikání.
Děkuji vám.
Místopředseda ČNR Pavel Tollner: Děkuji
panu poslanci Vrzalovi. Do rozpravy se hlásí pan
ministr Lom. Jako členovi vlády mu uděluji
slovo.
Ministr zdravotnictví ČR Petr Lom: Vážený
pane místopředsedo ČNR, vážené
poslankyně, vážení poslanci, chci poděkovat
poslanci Vrzalovi, poslancům rozpočtového
výboru, zástupcům ministerstva financí
a našeho ministerstva, všem, kteří se
zúčastnili na upřesnění dikce
zákona, který provádí vnitřní
restrukturalizaci tak, aby některé skupiny plátců
pojistného nebyly příliš tvrdě
nebo příliš nadměrně zatíženy.
Poslanec Vrzal to již velmi obsáhle a velmi dobře
komentoval. Proto se zdržím komentáře
a doporučuji a prosím vás, abyste tento pozměňovací
návrh en bloc přijali. Zdůrazňuji,
že celkový objem prostředků pro Všeobecnou
zdravotní pojišťovnu se nebude měnit,
pokud můžeme soudit, ani v části příjmové
a ani v části výdajové.
Druhou část mého vystoupení bych využil
k poznámce ke společné zprávě
výborů ČNR - k tisku 172, k vládnímu
návrhu. Vládní návrh rozpočtu
mění společná zpráva v bodě
A na první straně, kdy třetí odsek
zní, že: "Česká národní
rada doporučuje přesunout z rozpočtovaných
prostředků kapitoly státního rozpočtu
na rok 1993 v položce Hygienická služba do kapitoly
Všeobecné pokladniční správy
z neinvestičních výdajů 350 mil. Kčs
a z investičních výdajů 100 mil. Kčs."
Chci k tomu říci několik poznámek.
Rád bych všechny ujistil o tom, že všichni
dobře víme, že hygienická služba
nedoznala dosud žádných změn v transformaci
zdravotnictví, a že je to vlastně soustava
orgánů, která trvá od roku 1952, kdy
byla fixována zákonem č. 4 z tohoto roku
ve Sbírce uveřejněným. Zdá
se tedy jakoby celá transformace na hygienickou službu
zapomněla. Není tomu tak, jenom určitým
legislativním útlumem na přelomu roku 1992
a 19893, kdy mají absolutní prioritu zákony,
které jsou nezbytné k ustavení samostatného
českého státu, jedině díky
tomuto legislativnímu útlumu se pozdrželo předložení
zákona o veřejné ochraně zdraví,
který předjímá zrušení
Institutu hlavního hygienika, zrušení institutů
krajských a okresních hygienických stanic
a vytvoření zdravotních ústavů
přibližně v polovině počtu nynějších
stávajících okresních hygienických
stanic. Počítá se rovněž v exekutivě
s rozsáhlou privatizací v exekutivě, tedy
hygienické služby, míním tím
referenční laboratoře a počítá
se i s vyloučením administrativního zázemí
samostatných referátů bezpečnosti
práce, zrušení Českého úřadu
bezpečnosti práce a převedení Výzkumného
ústavu bezpečnosti práce na jinou formu.
Samozřejmě, že poslanci České
národní rady instinktivně cítí,
že účinným ekonomickým nástrojem
k omezení mnohdy zbytnělé a mnohdy málo
funkční hygienické služby, omezení
rozpočtu. Rád bych vás však upozornil,
že do přijetí zákona o ochraně
veřejného zdraví Hygienická služba
musí ze zákona plnit mnoho svých povinností,
které jsou jí dány. Dovolte mi jenom, abych
v heslovitých bodech se zmínil, že musí
provádět státní zdravotní dozor
v mnoha oblastech, že musí plnit své úkoly
proti přenosným nemocem, proti AIDS, pro prevenci
nemocničních nákaz, že plní své
úkoly v preventivním hygienickém dozoru,
kdy posuzuje výrobky a technologie, zejména importované
a z rozpočtu hygienické služby jsou hrazeny
i vakcíny na nezbytné očkování.
Dále zajišťuje sanitární a hygienicko-epidemiologickou
ochranu na hraničních přechodech. Pro vaši
informaci, vážení poslanci a poslankyně,
průměrně v jednom okrese zajišťuje
hygienická služba dozorování přibližně
dvou tisíc pracovišť, dílen, závodů,
dvou tisíc stravovacích zařízení
a dvou tisíc komunálních zařízení,
provozoven, přibližně asi 600 dětských
zařízení se zdroji ionizujícího
záření. Podle stupně privatizace až
600 zdravotnických zařízení. Rozpočet,
který je předkládán pro hygienickou
službu, pro neinvestiční sféru ve výši
917 milionů, je již redukován oproti roku 1992,
kdy tento rozpočet byl ve výši 932 milionů
korun, započítáme-li ještě nutný
deflátor a míru cenového nárůstu,
je to tedy rozpočet nižší. Ale upozorňuji,
že zahrnuje v sobě územní organizace
hygienické služby ve výši 533 milionů,
které musí být do územních
rozpočtů zpátky převedeny.
Organizace hygienické služby jsou rozpočtovými
organizacemi ze zákona, protože jejich posláním
je příprava podkladů a podíl na výkonu
státní správy, nikoliv výdělečná
činnost. Znamená to, že jsou svými rozpočty,
jak příjmy tak výdaji, plně napojeny
na rozpočty zřizovatele, to znamená u okresních
stanic zatím ještě přetrvávajících
na rozpočtové kapitole 715, jinak kapitoly 335.
Pokud se týká výdělečných
možností nebo takzvané platby nebo placené
služby, podle vyhl. 467/92 činí celkový
objem těchto možností 4% všech výdajů
na hygienickou službu. Nelze tedy v žádném
případě spoléhat na dofinancování
hygienické služby z těchto zdrojů, z
těchto rozpočtů.
Budu velmi rád, když budu moci předložit
zákon o ochraně veřejného zdraví,
který zásadně mění systém
hygienické služby. Ale přesto považuji
regionální působení hygienické
služby za velmi důležité, tak jak je tomu
i v rozvinutých demokraciích západního
světa, zejména v Americe, kde je např. ve
státě Virginia, kde je 4 mil. obyvatel 36 zdravotních
okresů /Healts Districts/ a každý i ten nejmenší
distrikt má kolem 25 až 30 zaměstnanců.
U nás je počet zaměstnanců v hygienické
službě na okrese kolem 30 zaměstnanců
pro dozorovou činnost, čili určitá
srovnání by se tady našla.
Dámy a pánové, chci jenom se zmínit
k té výši na investiční rozpočet,
kde je požadováno, aby z investičního
rozpočtu byla převedena částka 100
milionů korun. Investiční rozpočet
hygienické služby se prakticky celý sestává
jenom z nákladů na monitorování zdravotního
stavu obyvatelstva ve vztahu k životnímu prostředí,
což je společný úkol mnoha ministerstev
podle usnesení vlády ČR č. 369 ze
dne 2. října 1991. Čili k tomu, aby ministerstvo
zdravotnictví mohlo plnit prostřednictvím
hygienické služby tento úkol, potřebuje
tuto částku na investiční účely.
Pokud se týká částky 350 milionů
korun na investiční účely, zdá
se mně příliš radikálně
strukturovaná než abychom mohli bez platné
legislativní normy zajistit plně veškerou činnost.
Ponechávám to, vážené dámy
a pánové, vaší úvaze aniž
bych učinil jakýkoli návrh. Děkuji.
Místopředseda ČNR Pavel Tollner: Děkuji
panu ministru Lomovi. Dále si žádá vystoupit
v rozpravě předseda výboru ČNR pro
sociální politiku a zdravotnictví, pan poslanec
Syka. Jako členu předsednictva mu uděluji
slovo mimo pořadí přihlášených.
Poslanec ČNR Martin Syka: Pane předsedající,
děkuji. Vážené poslankyně, vážení
poslanci, vážení hosté. Díky
tomu, že přede mnou vystoupil ministr zdravotnictví,
budu velmi stručný. Tato nesystémová
změna, která sledovala samozřejmé
změny, které se odehrávají v sociálním
a zdravotním pojištění, nebyla konzultována
s výborem pro sociální politiku a zdravotnictví
a na dnešním jednání našeho výboru
se dohodli poslanci, že vystoupím s pozměňovacím
návrhem. Myslím, že odůvodněnost
hygienické služby a větší zásahy
do její struktury v této době, podotýkám
a opakuji větší, které jsou vyjádřeny
právě ve výši uvedené ve společné
zprávě, nejsou skutečně systémovou
změnou a velice by ohrozily dopad na činnost hygienické
služby. Je škoda, že poslanci ČNR neměli
možnost projednat návrh zákona o ochraně
veřejného zdraví, na jehož základě
bychom mohli uvažovat i o rozpočtu na tuto kapitolu.
Z těch všech důvodů, které zde
přednesl ministr zdravotnictví a které podporuji,
protože bych mohl mluvit i o monitorování hygienické
služby a jednotlivých oborech hygienické služby,
na základě dopoledního jednání
výboru, navrhuji ke společné zprávě
v části 1 a), druhá odrážka změnit
v textu, který zní: "přesunout z rozpočtovaných
prostředků kapitoly SRČR na rok 1993 ministerstvo
zdravotnictví položka "hygienická služba"
do kapitoly VPS z neinvestičních výdajů...",
a nyní by byla změna: "200 milionů korun."
Ta návaznost dále, která mluví o investičních
výdajích, by vlastně zrušila usnesení
vlády z října 1991 o zavedení systému
monitorování zdravotního stavu obyvatelstva
ve vztahu k životnímu prostředí.
Čili tolik k pozměňovací zprávě,
která vznikla dnes dopoledne v garančním
výboru k této oblasti. Děkuji.
Místopředseda ČNR Pavel Tollner: Děkuji
panu poslanci Sykovi, s pozměňujícím
návrhem do rozpravy se přihlásil pan poslanec
Hirš. Připraví se pan poslanec Hájek
Josef.
Poslanec Pavel Hirš: Vážený pane
místopředsedo, vážený pane předsedo,
kolegyně a kolegové, v podstatě mně
kolega Vrzal ušetřil práci, protože největší
počet návrhů, které jsem chtěl
přednést, přednesl on. Přesto se domnívám,
že bychom měli zohlednit začínající
podnikatele, protože prosperita státu - a potvrdil
nám to Erhartův model ve Spolkové republice
Německo - je závislá na středním
stavu, na středních podnikatelích. My bychom
měli tuto kategorii lidí, kteří začínají
podnikat, zohlednit. K návrhu kolegy Vrzala bych chtěl
připojit, aby podnikatelé, kteří začínají
podnikat v roce 1992 a 1993, měli všechny vyměřovací
základy sníženy na 40%, je to snadná
oprava v celém textu. Místo 45 na 40%. Děkuji
kolegovi Vrzalovi, protože mi opravdu ulehčil práci.
Mám dva pozměňovací návrhy.
Ve společné zprávě na straně
7, § 7 doporučuji, aby v novém odstavci 4,
který začíná slovy "Předsedové
výborů České národní
rady..." tento začátek odstavce zněl
takto: "Předsedové výborů a předsedové
klubů poslanců České národní
rady" a text dále by byl stejný.
Dále doporučuji zařadit nový odstavec
5, který bude následujícího znění:
"Předsedové komisí výborů
České národní rady mají právo
na bezplatné zřízení a používání
jedné účastnické telefonní
stanice k zajištění okamžité dosažitelnosti,
v kterékoliv době." Dosavadní odst.
4 by se přečísloval na odst. 6. Děkuji
za pozornost.
Místopředseda ČNR Pavel Tollner: Děkuji
panu poslanci Hiršovi. Prosil bych pana poslance Hájka
Josefa, připraví se pan poslanec Vorlíček.
Poslanec Josef Hájek: Pane předsedající,
vážený pane předsedo, dámy a
pánové, moje vystoupení bude poněkud
rozsáhlejší, úměrné však
rozsahu i závažnosti toho všeho, co je sněmovně
předkládáno pod tiskem č. 171 a 172.
Vstoupí totiž zřejmě do análů
České národní rady vládní
návrh zákona, který nepřímo
mění a doplňuje dalších 14 zákonných
norem, a to nikoli jako důsledek, vyplývající
z návrhu rozpočtového zákona, ale
jako předpoklad pro to, aby mohl být vůbec
podobný návrh předložen. Bez dalšího
komentáře to očividně dokumentuje
hierarchii cílů i rozpočtových přístupů
předkladatele.
V touze po rozpočtové rovnováze byly totiž
nasazeny všechny kalibry rozpočtových zbraní
od drastického škrtání výdajů
prakticky ve všech oblastech včetně komunální
sféry, krácení zákonných dávek,
zapojení mimorozpočtových zdrojů,
zjevné i nepřímé financování
rozpočtových výdajů z jiných
zdrojů, další emise státních
dluhopisů i zjevné nadhodnocení rozpočtových
příjmů.
Dovolte mi proto postupně a systematicky analyzovat jednotlivé
rozpočtové problémy. Několik poznámek
k výchozí situaci. Osobně příliš
nesdílím idilický pozitivismus Růžové
knížky při hodnocení hospodářských
procesů v tomto roce. Agregátní veličiny
mohou mít a také v mnohém případě
mají malou citlivost na skutečný ekonomický
stav uvnitř systému. Chci to dokladovat pouze na
jediném příkladu, kdy daňová
tvrdost v souhrnném vyjádření řádu
cca jedna až jedna a půl miliardy korun téměř
rázem znamená likvidaci desetitisíců
malých podnikatelů, kteří mají
přebírat břímě tvorby hrubého
domácího produktu.
Obdobně bych mohl zpochybnit ekonomickou interpretaci ve
vztahu k nízké nezaměstnanosti, která
je víceméně časovanou rozbuškou
a svědčí o tom, že sociální
síť představuje dnes spíše podniková
sféra než promyšlený systém aktivní
sociální politiky státu. Příznivé
hodnocení rozpočtové situace nepříliš
koresponduje s realitou, a to i přes rozpočtová
opatření i provedenou změnu rozpočtového
zákona. K 15. 12. podle operativního hlášení
státní banky ukazuje stav pokladního plnění
tuto skutečnost. Celá rozpočtová soustava
federace je ve schodku cca 28 miliard korun, z toho rozpočet
České republiky vykazuje schodek 6,41 miliard, Slovenské
republiky 10,58, rozpočet federace potom 10,93 miliardy
korun.
Je zde tedy riziko reálného schodku českého
rozpočtu, já odhaduji minimálně do
výše 3 miliard korun. Varující je však
především vývoj ve schodku federace,
o kterých se budeme muset se Slovenskou republikou dělit
podle dohodnutých zásad a dojde pravděpodobně
k tomu, že část schodku Slovenské republiky
přejde přes dělení závazků
a pohledávek Státní banky československé
na vrub dluhu našeho rozpočtu, pokud pochopitelně
dluhopisy do té doby nekoupí nějaká
banka komerční či jiný finanční
ústav.
Růst hrubého domácího produktu o 1
až 3% při nesporném negativním vlivu
rozpadu společného státu, očekávané
recesi, či nevýznamné slabé konjunktuře
v evropských trzích i v omezených vnitřních
zdrojích růstu je oceněn mírně
optimisticky.
Stejně tak bych mohl hovořit o úrovni prognózované
inflace. Lze očekávat reálný dopad
vlivu daně z přidané hodnoty. Myslím,
že reálné ocenění tohoto vlivu
bude možné až v průběhu měsíce
března, v souvislosti se začínajícím
možným předzásobením, ale i nesporně
se změnou spotřebního koše. Je však
zřejmé, že i další vlivy plynoucí
z deregulace cen z možného státu mzdové
inflační spirály má možnost centrum
přímými zásahy ovlivňovat.
Ty kompetence tam jsou. Je však potřeba, aby monitoring
těchto problémů, a řekl bych, správné
rozhodnutí ve velmi rychlém, reálném
čase přišlo včas nebo přišlo
v dobu ještě účinnou, a abychom nebyli
svědky řešení ex post tak, jako u cenového
opatření v letošním roce k ceně
masa.
Rok 1993 už tak ve svých sociálních
důsledcích znamená, že se výrazně
navýší takzvaná skupina - já
jí budu říkat skupina chudých. Vláda
sama konstatuje, že již dnes se pohybuje na hranici
životního minima cca 159 000 rodin s dětmi.
To při přepočtu přes sensovní
a odhadem s připočtením poloviny důchodců
znamená, že v České republice už
dnes žije v tomto pásmu ohrožení cca 2
milióny našich spoluobčanů a toto číslo
v roce 1993 výrazněji vzroste. V souvislosti s hospodářskými
cíli, jak jsou prezentovány v návrhu rozpočtu,
se nabízí otázka, zda rozpočet, který
uvažuje s inflací cca dvojnásobnou proti předcházejícímu
roku, i když je vysvětleno proč, lze označit
jako rozpočet protiinflační. Je potřeba
odpovědět i na otázku, jak se uvažovaná
inflace dotkne kursu naší měny. Tato otázka
zde ještě položena nebyla.
Je znepokující nezakrytá snaha vlády
o podřízení bankovního sektoru. Pominu
dohody o odkladu splátek úvěrů, silně
varující je však především
konstatace na straně 19 důvodové zprávy,
že měnová politika České národní
banky bude respektovat úvěrové potřeby
spojené s privatizačním procesem a daňovou
reformou. Minimálně proti tomu by se měla
tato sněmovna v duchu přijaté ústavy
ohradit.
Zvláštní kapitolou celého balíku
rozpočtových problémů jsou rozpočtová
rizika. Myslím, že zde byly pregnantně charakterizovány,
pojmenovány, oceněny, a to nejen ve vlastní
zprávě k rozpočtu, ale i v úvodním
slovu pana místopředsedy vlády. Rozhodně
nechci předkládat žádný katastrofický
scénář. Prostým výčtem
a numerickým odhadem možných dopadů,
podle mého názoru, dosti podhodnocených,
je nedoceněn jejich komplexní multifikační
efekt, budou působit souběžně a síla
dopadu právě z toho souběžného
působení se bude násobit. To má následně
i rozpočtové vyjádření jak
na straně daňových i fondových příjmů
i výdajů.
Novou situaci v oblasti zavedení a hlavně vybírání
daní i spuštění nového systému
sociálního a zdravotního pojištění
považuji s vlastni znalostí situace - tedy trochu
omezenou znalostí stavu v legislativní přípravě,
přípravě těch co vybírají,
i těch, co platí, skutečně spíše
za hazard.
Otevřeně přiznávám, že
budu velmi rád, pokud se budu mýlit, protože
v oblasti sociálního a zdravotního pojištění
nejde o dopady selektivní, ale o dopady plošné,
doporučuji proto pro tuto oblast urychleně vypracovat
funkční krizový režim, který
by umožnil okamžitě a pružně reagovat
na situaci, především do oblasti zdravotního
pojištění, tedy do oblasti bezporuchové
a kvalitní funkce zdravotnictví. Obdobně
stejné otázky vyvstávají i ve vztahu
k možným rozpočtovým dopadům,
vyplývajícím ze zavedení daně
z přidané hodnoty, a to po zkušenostech ve
vztahu k dělení majetku do jednotlivých ekonomik.
Chtěl bych pouze připomenout, že tato rizika
jsou spojena především s výkonem kvalitní
či méně kvalitní funkce tzv. daňové
hranice.
Příjmy a výdaje - tady budu velmi stručný.
Proti předloženému návrhu odhaduji,
že celkové nadhodnocení rozpočtových
příjmů je v úrovni cca 40 - 50 mld.
Kčs. Nejvýrazněji u daně z přidané
hodnoty a z inkasa výnosů sociálního
pojištění. Nereálný je i rozpočtovaný
příjem z tzv. deblokací vládních
pohledávek v zahraničí. V roce 1992 počítal
federální rozpočet s příjmovou
částkou z tohoto titulu ve výši 12 mld.
Kčs. Do konce měsíce října
bylo vybráno pouze 3,2 mld. Kčs. Proto rozpočtovou
úvahu o možném inkasu z tohoto titulu z příjmu
českého rozpočtu ve výši 8,2
mld Kčs považuji za nereálnou.
Na straně výdajů snad není resort,
který by od samého počátku rozpočtového
roku se nedostával do režimu přísně
regulovaného rozpočtu. Stejné signály
jdou i ze strany místních rozpočtů,
které i při zapojení mimorozpočtových
a doplňkových příjmů nemají
zřejmě jinou šanci - při uvažované
inflaci - chtějí-li dosáhnout věcných
výdajů letošního roku - než dále
prodávat obecní majetek, emitovat komunální
dluhopisy, eventuálně pracovat s úvěry.
Dámy a pánové, kromě těchto
systémových a věcných problémů
bych mohl uplatnit řadu nesporných výhrad,
včetně určitého nesouladu s platnými
rozpočtovými pravidly. Např. podle §
5 rozpočtového zákona dosud platného
chybí předložené stanovené zásady
dotační politiky. Součástí
rozpočtu by podle pravidel měly být ty rozpočty
všech státních fondů, a to bez ohledu
na to, jestli jsou napojeny na rozpočet republiky, dotací
či nikoli. Pro celkové hodnocení návrhu
zákona však výčet těchto nedostatků
považuji za málo významný.
Dámy a pánové, je nejenom výsostným
právem, ale také jednoznačnou povinností
opozičního poslance vyslovit při projednávání
rozpočtového zákona zásadní
výhrady a připomínky. Dávám
na zvážení této sněmovně,
jaký k nim zaujme postoj. Nepředkládám
tedy žádné pozměňující
návrhy. Myslím, že z této strany nelze
příliš změnit a ovlivnit ty výhrady,
které jsem k návrhu uplatnil. Navrhuji tedy, aby
tento návrh zákona nebyl v celém rozsahu
přijat. Aby se postupovalo v režimu rozpočtového
provizoria v prvním čtvrtletí, kde by se
dala prakticky zmapovat největší rozpočtová
rizika a připravit rozpočtový zákon
tak, aby přesněji vnímal a aktivněji
působil na reálné hospodářské
procesy. Děkuji. (Potlesk v části sálu.)
Místopředseda ČNR Pavel Tollner: Děkuji
panu poslanci Hájkovi. Žádám dalšího
z přihlášených, pana poslance Vorlíčka,
aby přistoupil k řečništi. Připraví
se pan poslanec Brodský.