Místopředseda ČNR Pavel Tollner: Děkuji
zástupci navrhovatelů panu poslanci Šumanovi
a dávám slovo společné zpravodajce
výborů poslankyni Mileně Kolářové,
aby odůvodnila společnou zprávu výborů
ČNR, kterou jste obdrželi jako sněmovní
tisk č. 43.
Poslankyně Milena Kolářová:
Pane předsedající, dámy a pánové,
domnívám se, že zástupce předkladatele
řekl to podstatné, pokud jde o důvody předkládání
tohoto zákona a také vůbec o tom, proč
je třeba tento zákon projednat dnes. Dovolím
si pouze obecně podotknout na základě porady
zpravodajů, že i my se domníváme, že
tento zákon je velice nutný, že je nutné
jej přijmout již dnes na tomto zasedání.
Zdůrazním pouze tu jednu věc, kterou zde
již pan poslanec Šuman řekl. V každém
demokratickém státě tyto zpravodajské
služby existují a to právě proto, aby
sloužily k ochraně občanů a nikoli proti
nim.
Nyní bych ještě zdůraznila další
věc. Všichni víte, že ve Federálním
shromáždění byla projednávána
novela zákona č. 143/1968 Sb., tím pádem
nám bylo umožněno tímto velkým
kompetenčním zákonem, abychom zřídili
tuto bezpečnostní zpravodajskou službu. Zároveň
ve výborech FS probíhá projednávání
zákona o zrušení FBIS. V podstatě je
ovšem potřeba, jedná se především
o delimitaci majetku této bezpečnostní služby,
ovšem také o delimitaci informačních
evidencí, o řešení pracovněprávních
vztahů, aby též na české straně
existoval orgán, který by byl schopen tuto odpovědnost
převzít. Proto je na nás, abychom tento orgán
zde zodpovědně vytvořili.
Nyní již ke společné zprávě.
Tento zákon byl projednáván ve dvou výborech,
ve výboru pro právní ochranu a bezpečnost
a ve výboru ústavně právním.
Společná zpráva je vlastně kompromisem
těchto dvou výborů, došli jsme ke shodě.
Vzhledem k tomu, že tento zákon má 161 paragrafů,
nebudu zde číst všechny připomínky
ze společné zprávy, protože by to trvalo
velice dlouho. Zmíním se pouze o těch, které
považuji za možná konfliktní nebo spíše
zásadní.
Co se týká § 7, tím začnu. Víte,
že v návrhu zákona bylo navrženo, že
ředitel je odpovědný za svoji činnost
ČNR.
Ve společné zprávě se tato odpovědnost
mění na odpovědnost vlády. Byla to
připomínka garančního výboru
pro právní ochranu a bezpečnost a domníváme
se, že je zcela logické, že ten, kdo zadává
úkoly, ten by měl také přijímat
odpovědnost za tuto službu. Tím samozřejmě
není vyloučena kontrola parlamentu, takže zde
v žádném případě nedochází
ke kumulaci.
Dále určitým způsobem zásadní
změna je v § 8. Kontrolní orgán bude
nejspíše složený z členů
výborů příslušných pro
věci bezpečnosti, protože jsou to lidé,
kteří se touto problematikou zabývají.
Považujeme ovšem za naprosto nevhodné, aby toto
bylo striktně dáváno do zákona, a
proto je to ve společné zprávě vypuštěno.
Dále k § 10 - zde se mění slovo občana
na fyzickou osobu. Je to v podstatě rozšíření
nejenom pro občany našeho státu, protože
žádná bezpečnostní služba
nemůže zachovávat pouze práva svých
občanů, ale samozřejmě i dalších,
tzn. že zde je lépe hovořit o fyzické
osobě.
Potom se zmíním ještě o § 14, kde
se jedná o upřesnění použití
střelné zbraně. Je to právě
specifikace, kdy se jedná o střelnou zbraň.
Je to daleko lépe vyjádřeno.
§ 28 - zde navazujeme na § 7. Pokud přijmeme
to, že ředitel Bezpečnostní informační
služby bude odpovědný vládě České
republiky, bylo by také vhodné, aby se mohl zúčastnit
jejího zasedání. Toto je právě
u Nejvyššího kontrolního úřadu,
ovšem je třeba, aby tato možnost byla v zákoně
řečena.
K § 29 - tady se vlastně jedná o lepší
vyjádření možnosti spolupráce
Bezpečnostní informační služby
s dalšími orgány. Předkladatel se již
zmínil o tom - a to je podstatný rozdíl proti
nechvalně známé StB - že Bezpečnostní
informační služba nemá žádnou
výkonnou pravomoc, ovšem musí spolupracovat
a musí své informace někomu předávat.
Takže zde se jedná o spolupráci s dalšími
orgány.
Další paragrafy hovoří o služebním
poměru. Je to poměrně dlouhý zákon
v této oblasti, navazujeme a vycházíme ze
zákona 100 o policii, ze zákona 186 a zvláště
z připomínek ústavně právního
výboru, porovnávali jsme tyto věci se zákoníkem
práce. Nebylo však možné pouhým
přejetím např. o služebním poměru
policistů zákona 186 tento zákon takto pouze
doplnit. Existují skutečně určitá
specifika pro Bezpečnostní informační
službu a ta jsou právě v této části
zákona vyjádřena.
Poslední paragraf - všimněte si § 59,
kde je jednoznačně vyjádřena apolitičnost
této Bezpečnostní informační
služby. A poslední § 160 - ten vznikl jako kompromis
mezi výborem pro právní ochranu a bezpečnost
a ústavně právním výborem.
Diskutovali jsme právě možnost ředitele
Bezpečnostní informační služby,
zda má právo jako ministr vydávat obecně
závazné předpisy. To samozřejmě
nemá, ovšem musí na základě rozkazu
dávat jejich provádění. Je to konzultováno
s Úřadem důchodového zabezpečení.
Pokud by tento odstavec, o kterém nyní hovořím,
tam nebyl, znemožnili bychom vlastně příslušníkům
Bezpečnostní informační služby,
aby měli ne nějaké výhody, ale normální
sociální postavení jako každý
občan této republiky.
K odst. 4 § 160 - je ve společné zprávě
zařazen nově. Jedná se právě
o to, že pokud se hovoří v některých
právních předpisech o federální
bezpečnostní službě, rozumí se
pro území České republiky BIS. Zmíním
se pouze o dvou zákonech, kde by mohlo dojít ke
kolizi, kdyby tam toto ustanovení nebylo. Je to např.
zákon 256/1992, o ochraně osobních údajů
v informačních systémech, dále potom
zákon o telekomunikacích a další.
Posledním paragrafem, který byl doplněn -
účinnost. Navrhujeme, aby účinnost
tohoto zákona byla dnem vyhlášení. Je
nám jasné, že je možné lépe
určovat účinnost zákona přesnějším
termínem, ovšem velký kompetenční
zákon Federálního shromáždění,
který nám toto umožňuje, má svoji
účinnost stanovenou dnem vyhlášení,
nemůžeme se dostat do kolize s tímto zákonem.
Poslední věc, kterou řeknu, jsou nezařazené
připomínky, ať už z ústavně
právního výboru či z bezpečnostního
výboru. Legislativní odbor dal vyjádření,
proč k tomu nedošlo. Jedná se v podstatě
většinou o zpřesnění připomínek
nebo o vzájemnou domluvu. Výbor pro právní
ochranu a bezpečnost navrhoval v § 161, abychom stanovili
také pozbytí účinností tohoto
zákona.
Po vzájemné dohodě jsme došli k názoru,
že by to bylo velmi neúčelné, protože
bychom se mohli dostat do situace, kdy budeme tvořit pod
časovým tlakem zákon, který by nemusel
být dobrý. Proč tam to navrhované
pozbytí účinnosti bylo? Nejednalo se o to,
že bychom zákon považovali za špatný,
ale spíš se jednalo o tom služebním poměru,
protože se připravuje zákon o státní
službě, takže bychom potom na to měli
reagovat.
Ještě řeknu poslední věc, jde
o tiskovou chybu. V nezařazených připomínkách
je uveden zákon 143/1068, má jít o zákon
z r. 1968.
Chtěla bych vás poprosit, - po společné
poradě zpravodajů - doporučujeme tento zákon
k přijetí. Domníváme se, že je
to zákon dobrý. Chci vás zároveň
poprosit o to, aby všechny návrhy byly podávány
písemnou formou, aby nedošlo k jejich zkreslení
a zároveň, abychom urychlili průběh
tohoto jednání.
Místopředseda ČNR Pavel Tollner: Děkuji
paní společné zpravodajce. Otevírám
rozpravu, do které se zatím přihlásili
tři poslanci. Prosil bych pana poslance Grosse, aby přistoupil
k řečništi.
Poslanec Stanislav Gross: Vážený pane
předsedající, pane předsedo, vážená
sněmovno, přesto, že nepatřím
k plamenným řečníkům této
sněmovny, omlouvám se, že vás zdržím
tentokrát více než při svých
posledních vystoupeních. Považuji to ale za
nezbytné. Své vystoupení bych chtěl
rozdělit do tří částí.
V první části považuji za důležité
vyjádřit svůj názor na fungování
bezpečnostních služeb v demokratickém
státě a přispět tak svým dílem
do obecné rozpravy, jak ji zahájil pan předseda
našeho výboru poslanec Šuman.
Jsem téhož názoru, že Česká
republika potřebuje Bezpečnostní informační
službu z řady důvodů. Domnívám
se, ale že Bezpečnostní informační
služba by měla - a nejsem v rozporu s návrhem
zákona - hájit pouze zájmy České
republiky a to zájmy společné pro opozici,
nebo pro nevládní strany, i pro strany vládní.
Také zde nejsem v rozporu, neboť předloha zákona
v tomto směru nijak nekoliduje.
Zákon jako takový by měl ale vymezit mechanismy,
které by odstranily nedůvěru občanů
i nevládních sil k Bezpečnostní informační
službě a měl by také stanovit mechanismy,
které by v budoucnu odstranily možné pokušení
kohokoliv tyto služby zneužít.
Další zásadou by mělo být - a
nedomnívám se, že stačí k tomu
stanovení zákona - důsledné oddělení
Bezpečnostní informační služby
od represivní složky státní správy.
Mám na mysli ministerstvo vnitra ČR. Další
zásadou, která by měla Bezpečnostní
informační služba splňovat, je důsledná
apolitičnost. Je to i v předloze zákona uvedené.
Ve druhé části bych chtěl nadnést
některé otázky na které asi odpověď
hned neuslyšíme, protože z vlády zde nikdo
není a také při projednávání
zákona by to nebylo možné. Myslím si,
ale že by sněmovna měla vědět
pro projednávání dalších záležitostí
především při přechodu některých
kompetencí z ministerstva vnitra na Českou republiku.
Hovořím záměrně na Českou
republiku a nehovořím na České ministerstvo
vnitra. Mám na mysli některé otázky,
kam přejdou určité složky federálního
ministerstva vnitra. Konkrétně mi jde o útvar
sledování zpravodajské techniky a především
o archiv federálního ministerstva vnitra, archiv,
který dříve vlastnila Státní
bezpečnost, nebo které tento archiv dříve
sloužil. Pokud tyto složky federálního
ministerstva přejdou na ministerstvo vnitra ČR,
jsem přesvědčen, že Bezpečnostní
informační služba ČR fakticky nebude
nikdy nezávislá na tomto ministerstvu.
Nyní mi dovolte, abych přešel k třetí
části, kdy se dočkáte konkrétních
pozměňovacích návrhů. Zde musím
říci, že žádosti pana předsedy
Šumana asi nevyhovím, neboť mých pozměňovacích
návrhů je více. Jsem si vědom toho,
že není dobré, aby ve sněmovně
padala při projednávání řada
pozměňovacích návrhů, že
toto celý průběh zkomplikuje, ale považuji
to v tuto chvíli za nezbytné. Vyplývá
to také ze způsobu přípravy tohoto
zákona, jak byl projednáván ve výboru
pro právní ochranu a bezpečnost a jak zní
společná zpráva. O výjimečnosti
tohoto zákona hovoří i to, že se ve
společné zprávě můžete
dočíst 151 připomínek k 161 paragrafovanému
zákonu, což samo o sobě svědčí
o tom, že na této předloze byla řada
věcí, které se musí upravit a tomu
se asi sněmovna nevyhne.
Ještě k tomu, jak byl projednán tento zákon
ve výboru pro právní ochranu a bezpečnost.
Tento zákon byl pod poslaneckou iniciativou a byl projednáván
ve velké časové tísni. Z toho důvodu
nám bylo vysvětleno, že ve FS se snažila
slovenská strana prosadit zákon o zrušení
Federální bezpečnostní informační
služby. Tedy důvod, který zde uváděl
pan poslanec Šuman byl naprosto relevantní, neboť
nepokrytí území České republiky
by bylo naprosto nemožné. Nicméně výbor
pro právní ochranu a bezpečnost zpočátku
váhal celý tento zákon takto narychlo projednávat,
neboť všichni si byli vědomi toho, že jde
o zákon velmi důležitý, který
může ovlivnit řadu dalších věcí.
Ve výboru vznikla dohoda, protože při samotném
projednávání navrhovatelé tohoto zákona
předkládali při každém paragrafu
pozměňovací návrhy a tak byli někteří
poslanci, kteří chtěli odmítnout projednávání
tohoto zákona ve výboru. Poté došlo
k dohodě, neboť všichni si uvědomovali,
že tento zákon je důležitý a měl
by být projednán v podobě jaké byl
předložen s tím, že bude časově
omezena jeho platnost do konce příštího
roku. Takto o tom výbor hlasoval a s výjimkou několika
hlasů tento návrh prošel. Čili výbor
tento zákon projednával s tím, že si
je vědom jeho krátké, jednoleté platnosti.
To, bohužel, ze společné zprávy vypadlo
a já se nedomnívám, že u tak důležitého
zákona je tento důvod, který zde společná
zpravodajka uvedla, dostatečně relevantní.
Při projednávání ve výboru
padla celá řada pozměňovacích
návrhů, které nebyly přijaty, ale
některé z nich považuji za natolik zásadní,
že je zde budu muset přednést. Přesto
padnou ještě některé návrhy,
které ani ve výboru nepadly, neboť díky
časové tísni, v které byl zákon
projednáván, nemohly být vzneseny, protože
jsme neměli čas k dostatečnému prostudování,
ani čas k debatě s odborníky, kteří
této záležitosti rozumí.
Nyní tedy již konkrétní pozměňovací
návrhy, které pak předám při
projednávání, při hlasování.
První připomínka je k § 5 - navrhuji
dosavadní text tohoto paragrafu změnit na toto znění:
Bezpečnostní informační služba
a/ poskytuje vládě ČR informace potřebné
k řešení rozhodujících otázek
bezpečnosti a navrhuje vládě ČR opatření
vedoucí k upevnění této bezpečnosti
b/ koordinuje svou činnost s ostatními orgány
a institucemi v oblasti bezpečnosti.
Chci zdůvodnit, proč tento návrh podávám.
Domnívám se, že Bezpečnostní
informační služba musí poskytnout vládě
všechny informace, které bude potřebovat k
projednávání jejího návrhu,
a ne aby vláda rozhodovala o návrhu Bezpečnostní
informační služby bez informací, které
Bezpečnostní informační služba
má.
K § 6 navrhuji celý tento paragraf nahradit novým
zněním: odstavec 1.: Bezpečností informační
služba předává
a/ písemné zprávy z oboru své působnosti
vymezené § 4 vládě ČR k nímž
byla úkolována,
b/ ústavním orgánům ČR za významné
informace, které tyto orgány potřebují
pro své rozhodování
c/ příslušným státním
orgánům nezbytné informace, které
tyto orgány potřebují k zamezení protiústavní
a protiprávní činnosti.
Odstavec 2.: Ředitel podává v požadované
lhůtě zprávy z oboru působnosti Bezpečnostní
a informační služby o něž požádá.
a/ prezident České republiky
b/ vláda České republiky
c/ Česká národní rada
d/ Rada obrany České republiky
Co se týče institutu prezidenta České
republiky hovořím o tom v posledním paragrafu.
Odstavec 3.: Ředitel předkládá minimálně
jednou ročně zprávu o činnosti Bezpečnostní
informační služby České národní
radě.
Odst. 4: Ředitel předkládá jednou
ročně České národní
radě návrh rozpočtu Bezpečnostní
informační služby.
Odst. 5: výbor České národní
rady příslušný ve věcech bezpečnosti
si může na svém neveřejném zasedání
vyžádat bližší specifikaci rozpočtu
Bezpečnostní informační služby
i podrobnější zprávu o činnosti
BIS.
V § 7 dosavadní text odst. 1 nahradit tímto
zněním: prezident České republiky
jmenuje ředitele na návrh vlády České
republiky po projednání ve výboru ČNR
příslušném pro věci bezpečnosti
a odvolává jej na návrh české
vlády nebo České národní rady.
Dále k § 7, dosavadní odst. 4 nahradit tímto
zněním: vláda České republiky
ukládá svými usneseními Bezpečnostní
informační službě úkoly v rozsahu
její působnosti.
V tomto textu navrhuji daleko větší zpřesnění
činnosti BIS. Domnívám se, že zákon
by měl jednoznačně říci, komu
musí BIS předávat informace, kdo BIS úkoluje
a kdo může po BIS žádat informace. Toto
z textu návrhu není naprosto zřejmé,
respektive je to zřejmé, ale mohlo by se najít
několik výkladů. Text, který zde přednáším,
je převzat více méně z federálního
zákona o Federální bezpečnostní
informační služby.
K § 8, odst. 2: Tečku za první větou
nahradit čárkou a za ní vložit text:
..."z nichž jsou 3 zástupci nevládních
stran". Hovořil jsem o tom už v úvodní
první rozvaze. Vím, že budou námitky,
že toto zřejmě do zákona nepatří,
ale domnívám se, že pro důvěryhodnost
BIS a pro to, aby i občané ztratili nedůvěru,
kterou k těmto službám mají, je důležité,
aby toto v zákoně bylo. Pokud sněmovna nerozhodne
o tomto zařazení, navrhuji ještě jeden
bod zařadit místo tohoto znění, pokud
tento návrh neprojde, a to: "...v němž
jsou i zástupci nevládních stran". Možná
to bude kompromisní řešení pro tuto
sněmovnu.
V § 9 odstavec 1 navrhuji vypustit slova "...v doprovodu
ředitele nebo jím pověřeného
příslušníka". Jedná se o
to, že příslušníci nebo členové
kontrolního orgánu mohou vstupovat do prostor, zařízení
a budov Federální bezpečnostní informační
služby. Je pochopitelné, že za normální
situace kontrolní orgán vstupuje do těchto
budov a zařízení v doprovodu příslušníka
a nebo ředitele BIS, ale pokud by vyvstala nějaká
mimořádná situace, mohlo by se stát,
že by toto ustanovení zákona bránilo
operativně zjistit některé podrobnosti.
V odstavci 3 téhož § v bodu b) navrhuji dosavadní
text nahradit kratším zněním: "Zprávu
o použití zpravodajských prostředků".
Domnívám se totiž, že pokud kontrolní
orgán bude dostávat tuto zprávu o použití
zpravodajských prostředků pouze v případech,
kdy bude činnost BIS v této záležitosti
ukončena, mohlo by se také stát, že
tento kontrolní orgán nebude dostávat prakticky
nic.
V § 10, odstavec 1 dosavadní text nahradit: "Má-li
kontrolní orgán za to, že činnost BIS
nebo jejích příslušníků
nezákonně zkracuje, omezuje nebo poškozuje
svobody občanů, je oprávněn požadovat
od ředitele potřebné vysvětlení,
včetně písemných materiálů,
a všechny údaje, které jsou o takovéto
osobě v evidenci Bezpečnostní informační
služby uvedeny." Domnívám se, že
formulace, tak jak je v zákoně uvedena, že
mohou v takovémto mimořádném případě
požadovat pouze vysvětlení, je naprosto nevyhovující
a pokud půjde o takovýto mimořádný
případ, je nutné, aby kontrolní orgán
měl možnost si vyžádat i některé
materiály.
V témže § odstavci 2 navrhuji, aby mezi slovy
"řediteli" a "generálnímu"
byla vyškrtnuta spojka "a" a tečku za větou
nahradila tato spojka "a" a pokračovalo se v
textu "České národní radě".
Domnívám se, že kontrolní orgán
by měl v mimořádných případech
mít možnost informovat tuto poslaneckou sněmovnu
o možném porušování zákona
při výkonu činnosti BIS.
V odstavci 3 téhož § dosavadní text nahradit
zněním: "Kontrolní orgán v případě
zjištění, že činnost BIS přesahuje
rámec jejího působení dle § 4,
nebo je jinak nezákonná, oprávněn
vyzvat vládu, aby uložila Bezpečnostní
informační službě ukončení
této činnosti."
V úvodním textu jste dostali návrh, aby kontrolní
orgán měl možnost přímo zamezit
vykonávání této činnosti BIS.
Domnívám se, že je nemožné nebo
není žádoucí, aby kontrolní orgán
měl možnost zasahovat do výkonných pravomocí,
ale zároveň se domnívám, že by
měl mít možnost takovéto mimořádné
případy nebo takovouto mimořádnou
činnost nějakým způsobem zamezit.
Čili navrhuji toto znění, i když vím,
že ze společné zprávy celý tento
odstavec vypadl.
Poté až k § 15 zařadit nový odstavec
3 s textem: "Pokud údaje o osobách uchovávané
v evidenci BIS již nejsou k plnění úkolů
BIS potřebné nebo pokud je k tomu jiný zákonný
důvod, uloží Bezpečnostní informační
služba tyto údaje způsobem, který každému
zabrání s výjimkou soudu v přístupu
k těmto údajům. Toto ustanovení bylo
v zákoně o Federální bezpečnostní
informační službě a dost dobře
nechápu, proč tento odstavec vypadl, neboť
se domnívám, že občan, který
v plnění svých občanských povinností
pomůže Bezpečnostní informační
službě, by se neměl obávat, že
tuto pomoc může někdy v budoucnu využívat
a s jeho údaji nakládat samozřejmě
ne nezákonně, ale tak, jak pro svoji činnost
bude potřebovat.
V § 18 zařadit nový bod s textem: "Informace
o jakémkoliv předchozím požadavku na
použití zpravodajské techniky ve vztahu k osobě
uvedené v písmenu a) včetně rozhodnutí
příslušného prokurátora o tomto
požadavku." Jedná se o proceduru povolování
nasazení zpravodajské techniky a domnívám
se, že v žádosti, kterou bude BIS předávat
příslušnému prokurátorovi, by
mělo být uvedeno i to, zdali již na tuto osobu
v daném případě žádali
o povolení třeba u jiného prokurátora
a tento by měl být seznámen s tím,
jak tento prokurátor rozhodl. Může se stát,
že předchozí prokurátor měl poněkud
lepší informace. Tento odstavec byl také v
zákoně o FBIS.
Dále navrhuji dosavadní text téhož §
18 označit jako odstavec 1 a vložit odstavec 2 s textem:
"O předložení žádosti k povolení
týkající se ústavního činitele
musí být bezodkladně informován předseda
vlády, předseda ČNR a kontrolní orgán."
Domnívám se totiž, že pokud bude BIS žádat
o nasazení zpravodajské techniky nebo použití
zpravodajské techniky vůči některým
z ústavních činitelů, ať už
to bude ministr nebo náměstek ministra či
poslanec, měli by v takovýchto mimořádných
případech již před samotným podáním
žádosti být informováni tito nejvyšší
ústavní činitelé a kontrolní
orgány.
V § 31, odstavec 2, dosavadní text nahradit zněním:
"Na žádost orgánů činných
v trestním řízení zprostí ředitel
mlčenlivosti osoby uvedené v odstavci 1. Ředitel
je oprávněn zprostit mlčenlivosti tyto osoby
i v jiných případech." Nezdá
se mi dost normální, aby některá státní
instituce nepodléhala soudům. Tak jak je to uvedeno
v návrhu, může se stát, že ředitel
BIS nezprostí svého příslušníka
mlčenlivosti při projednávání
některých záležitostí třeba
u soudu.
Dále navrhuji změnu v § 58, odstavec 2: Za
první větu vložit text: "Tuto skutečnost
může příslušník oznámit
kontrolnímu orgánu." Poté tečku
za předposlední větou nahradit spojkou "a"
a pokračovat v textu: "...kontrolnímu orgánu".
V této části se jedná pouze zpřesnění
nebo upravení tohoto paragrafu tak, aby dle mého
názoru odpovídal nebo byl v souladu s § 11,
kde tyto možnosti příslušníci mají.
Poté navrhuji v § 160 zahrnout nový odstavec
4 společné zprávy, která tuším
také navrhuje jeden odstavec, odstavec 5 s tímto
zněním: "Pokud se v tomto zákoně
hovoří o prezidentu České republiky,
rozumí se tím do zřízení tohoto
úřadu předsednictvo České národní
rady."
Ještě mi dovolte, abych se vyjádřil
ke společné zprávě, kterou jsem si
vyzvedl minulý týden a vyjádřil své
trochu rozčarování nad některými
odstavci nebo návrhy, které jsou zde navrhovány.
Ve výboru pro právní ochranu a bezpečnost
nebyly některé z nich projednávány
nebo přijaty a přesto se ve společné
zprávě objevily a jsou to odstavce věcné
a nikoliv legislativně právní, čili
určitě by mne zajímalo, jestli to bylo z
popudu ústavně právního výboru
nebo z jakého důvodu se tam dostaly.
Chtěl bych se zmínit ve společné zprávě
o § 6 odstavci 3, který navrhuje tato společná
zpráva, aby zněl: "Bezpečnostní
informační služba neposkytuje ukládané
informace jiným subjektům, než které
jsou uvedeny v odstavci 1 a 2 pokud tento zákon nestanoví
jinak."
Mně se zdá, že tento odstavec, který
je skutečně věcný, neumožňuje
kontrolnímu orgánu vykonávat v bezpečnostní
informační službě jakoukoliv jinou činnost,
než která je striktně řečena
v tomto zákoně. Do značné míry
ztěžuje nebo omezuje jeho činnost, takže
už v tomto návrhu se mi zdá, že jeho činnost
je prakticky pouze papírová a tím se ještě
zkracují jeho pravomoce. Totéž v § 9 odstavec
3 písm. a), kde je několik slov, vcelku vypadajících
nenápadně, kde se navrhuje vypustit slova: "a
§ 7 odstavec 4." Nechápu proč kontrolní
orgán, protože toto vypuštění znamená,
že kontrolní orgán nebude seznámen s
tím, čím vláda bezpečnostní
informační službu úkoluje. Kontrolní
orgán bude seznámen pouze s tím, co bezpečnostní
informační služba předává
vládě. Čili zdá se mi to trošku
nepochopitelné.
A potom bych se chtěl dotázat pouze na závěrečná
ustanovení k § 160 odstavec 4, který tato zpráva
navrhuje, kde se hovoří: "pokud se v obecně
závazných právních předpisech
mluví o Federální bezpečnostní
informační službě, rozumí se
tím pro území České republiky
Bezpečnostní informační služba
České republiky. Pokud se nepletu, tak ještě
stále FBIS jako instituce funguje a existuje, tak bych
se chtěl zeptat, neboť právnicky nejsem vzdělán,
možná že to pramení z toho, zda-li tento
nový odstavec by nekolidoval se stávajícím
právním řádem nebo právní
situací takovou jaká je. Toť vše, děkuji.