(2) Nerozhodne-li soud, že nucené vyrovnání je nepřípustné, nařídí usnesením jednání o nuceném vyrovnání a odloží zpeněžení podstaty.
§ 36
(1) K jednání o nuceném vyrovnání soud předvolá úpadce, osoby, které se zavázaly za splnění nuceného vyrovnání, správce a všechny doposud neuspokojené konkursní věřitele, jakož i věřitelský výbor, pokud byl ustaven. Předvolání doručí do vlastních rukou a přiloží návrh na nucené vyrovnání. Oznámení o stanoveném jednání se vyvěsí na úřední desce soudu.
(2) Úpadce je povinen dostavit se k jednání. Nedostaví-li se bez náležité omluvy, má se za to, že od návrhu na nucené vyrovnání upustil.
(3) Při jednání podá správce potřebné informace o stavu úpadcova majetku, o jeho hospodaření, příčinách úpadku a o tom, jaký výsledek by mohli konkursní věřitelé očekávat, kdyby konkurs byl doveden do konce. Soud přezkoumá zprávu a může si k ní vyžádat znalecký posudek.
(4) Při jednání soud zjistí, kteří konkursní věřitelé jsou ochotni s návrhem nuceného vyrovnání souhlasit.
§ 37
(1) Předpokladem potvrzení nuceného vyrovnání soudem je souhlas většiny konkursních věřitelů, na jednání přítomných nebo zastoupených, kteří včas přihlásili své pohledávky a jejichž hlasy představují více než tři čtvrtiny všech přihlášených pohledávek.
(2) Právo hlasovat nemají
a) konkursní věřitelé, jejichž práva nuceným vyrovnáním dotčena nebudou (zejména oddělení věřitelé a věřitelé podstaty);
b) konkursní věřitelé, kterými jsou osoby úpadce blízké [§ 116 občanského zákoníku č. 40/1964 Sb., ve znění pozdějších předpisů], ledaže nabyli pohledávku od osoby, která není úpadci blízká, dříve než šest měsíců před prohlášením konkursu; jejich hlasy se však počítají, hlasují-li proti návrhu na nucené vyrovnání;
c) právní nástupci osob blízkých [§ 116 občanského zákoníku č. 40/1964 Sb., ve znění pozdějších předpisů], jestliže pohledávku nabyli od osoby blízké v šesti měsících před prohlášením konkursu; jejich hlasy se však počítají, hlasují-li proti návrhu na nucené vyrovnání;
d) konkursní věřitelé, jejichž pohledávka přihlášená v konkursu nebyla ještě zjištěna, je sporná nebo podmíněná, ledaže soud po slyšení ostatních účastníků jednání jim hlasovací právo přiznal.
(3) Hlasovat mohou jen ti oprávnění konkursní věřitelé, kteří jsou přítomni při jednání osobně nebo jsou zastoupení. Hlasy konkursních věřitelů uplatněné jinak se neuznávají.
(4) Při hlasování se počítají pouze ještě neuspokojené pohledávky, a to v té výši, ve které dosud uspokojeny nebyly.
§ 38
Soud návrh na nucené vyrovnání zamítne,
a) jestliže by jeho potvrzením byla dotčena práva na vyloučení věcí z podstaty, práva na oddělené uspokojení (§ 28), nebo na poskytování výživného ze zákona, nebo
b) jestliže by nebyly uspokojeny nebo zajištěny pohledávky uvedené v § 31 odst. 2 a 3 a § 32 odst. 2 písm. a) a b), anebo
c) jestliže nebylo vypořádáno bezpodílové spoluvlastnictví manželů, zaniklé prohlášením konkursu nebo před prohlášením konkursu.
§ 39
(1) O potvrzení nuceného vyrovnání rozhodne soud usnesením obsahujícím znění nuceného vyrovnání.
(2) Usnesení o potvrzení nuceného vyrovnání se v potřebném rozsahu veřejně vyhlásí; usnesení se dále vyvěsí na úřední desce soudu a den vyvěšení se na něm vyznačí. Dále se usnesení v den vyvěšení na úřední desce soudu zašle do vlastních rukou úpadci, správci, likvidátorovi právnické osoby, všem konkursním věřitelům a osobám, které se zavázaly za splnění nuceného vyrovnání jako ručitelé nebo spoludlužníci.
(3) Proti usnesení o potvrzení nuceného vyrovnání mohou podat odvolání účastníci, kteří k vyrovnání výslovně nepřivolili, úpadcovi spoludlužníci a ručitelé.
§ 40
(1) Soud návrh na potvrzení nuceného vyrovnání zamítne, i když s ním konkursní věřitelé vyslovili souhlas, vyšlo-li najevo, že
a) jsou tu důvody, pro které není návrh na nucené vyrovnání přípustný (§ 35 odst. 1);
b) byly poskytnuty některému konkursnímu věřiteli zvláštní výhody proti ostatním konkursním věřitelům téhož postavení;
c) výhody poskytnuté v nuceném vyrovnání úpadci nejsou úměrné jeho hospodářským poměrům;
d) nucené vyrovnání odporuje společnému zájmu konkursních věřitelů;
e) konkursní věřitelé pohledávek uvedených v § 32 odst. 2 písm. c) mají dostat nejpozději do jednoho roku méně než jednu třetinu svých pohledávek;
f) nucené vyrovnání by navazovalo na úpadcovo nepoctivé nebo lehkomyslné hospodaření.
(2) Usnesení o zamítnutí návrhu podle odstavce 1 se doručí úpadci, správci, likvidátorovi právnické osoby, všem konkursním věřitelům a osobám, které se zavázaly za splnění nuceného vyrovnání jako ručitelé nebo spoludlužníci. Úpadci a konkursním věřitelům, kteří neodporovali přijetí nuceného vyrovnání, se doručí do vlastních rukou; jen oni se mohou odvolat proti tomuto usnesení.
§ 41
(1) Nabylo-li usnesení o potvrzení nuceného vyrovnání právní moci, soud usnesením
a) vrátí úpadci oprávnění nakládat s majetkem náležejícím do podstaty (§ 14 odst. 1 písm. a);
b) prohlásí, že správce přestává být účastníkem ve všech řízeních, které vedl namísto úpadce (§ 14 odst. 1 písm. c) a že účastníkem se v nich místo něho stává úpadce;
c) vrátí úpadci ostatní práva omezená prohlášením konkursu.
(2) Potvrzeným vyrovnáním nejsou dotčena práva věřitelů proti spoludlužníkům a spoludlužníkovým ručitelům, pokud výslovně nesouhlasí s tím, aby tato práva byla omezena.
§ 42
(1) Bylo-li nucené vyrovnání, potvrzené soudem, úplně a včas splněno, je úpadce zproštěn závazku nahradit konkursním věřitelům újmu, kterou vyrovnáním utrpěli; je rovněž zproštěn závazku proti ručitelům a jiným osobám, které by měly proti němu postih. Ujednání tomu odporující jsou neplatná. Úroky z konkursních pohledávek za dobu od prohlášení konkursu a náklady vzniklé jednotlivým konkursním věřitelům z účasti na konkursu nelze přiznat.
(2) Konkursní věřitelé, k jejichž pohledávkám se nepřihlédlo úpadcovou vinou, mohou i po zrušení konkursu požadovat od úpadce úplné zaplacení, prokáží-li, že o prohlášení konkursu nevěděli ani vědět nemuseli, a že by nebylo dosaženo většiny předepsané pro přijetí návrhu na nucené vyrovnání, kdyby hlasovali proti jeho přijetí.
(3) Byl-li na úpadcův majetek prohlášen nový konkurs dříve, než úpadce úplně splnil nucené vyrovnání, nejsou konkursní věřitelé povinni vrátit, co v dobré víre dostali na základě nuceného vyrovnání. v novém konkursu se jejich pohledávky považují za uspokojené jen částkou, která jim byla podle nuceného vyrovnání skutečně vyplacena.
§ 43
(1) Nebylo-li nucené vyrovnání potvrzené soudem splněno, ačkoliv úpadce byl upomenut konkursním věřitelem doporučeným dopisem s poskytnutím dodatečné nejméně osmidenní lhůty, pozbývají účinnosti veškeré slevy a jiné výhody dané nuceným vyrovnáním; práva konkursních věřitelů nabytá vyrovnáním proti úpadci tím nejsou dotčena.
(2) Jestliže nucené vyrovnání bylo dosaženo podvodným jednáním nebo nedovoleným poskytnutím zvláštních výhod jednotlivým konkursním věřitelům, může každý konkursní věřitel do tří let od potvrzení nuceného vyrovnání uplatnit nárok, aby jeho pohledávky byly plně uspokojeny, anebo aby byla jiná výhoda pokládána za neúčinnou; příslušným k projednání nároku je soud, který prohlásil konkurs. Nárok však nepřísluší konkursním věřitelům, kteří se zúčastnili podvodných jednání nebo nedovolených úmluv, anebo mohli uplatnit důvody neúčinnosti v řízení o potvrzení nuceného vyrovnání.
(3) Byl-li úpadce do dvou let od jeho potvrzení pravomocně odsouzen pro trestný čin poškozování věřitele (§ 256 trestního zákona) [zákon č. 140/1961 Sb., trestní zákon, ve znění pozdějších předpisů, (úplné znění vyhlášeno pod č. 456/1990 Sb.)], mohou věřitelé na úpadci požadovat úplné uspokojení svých nároků; vykonatelnost rozhodnutí vzniklých v konkursním řízení není tím dotčena. Za podmínky, že úpadcův majetek postačuje alespoň k úhradě nákladů konkursního řízení, mohou navrhnout opětovné zahájení konkursního řízení.
Zrušení konkursu
§ 44
(1) Soud usnesením zruší konkurs, ve kterém nedošlo k potvrzení nuceného vyrovnání,
a) zjistí-li, že tu nejsou předpoklady pro konkurs;
b) po splnění rozvrhového usnesení;
c) na návrh úpadce, jestliže všichni konkursní věřitelé vyjádřili svůj souhlas na listině s ověřeným podpisem a souhlasil-li i správce;
d) jestliže úpadce zemřel v průběhu konkursu; pohledávky a práva vzniklá v průběhu konkursu se vypořádají při projednání dědictví;
e) jestliže v průběhu konkursu došlo k propadnutí všeho majetku úpadce.
2) Došlo-li k potvrzení nuceného vyrovnání, soud zruší konkurs, prokáže-li úpadce, že zajištění daná jím pro splnění nároků na vyloučení věcí z podstaty, nároky oddělených věřitelů na oddělené uspokojení (§ 28) jakož i pro zajištění nároků podle § 31 odst. 3 jsou dostatečná. Jestliže nedošlo ke zrušení konkursu podle odstavce 1, zruší soud konkurs až po splnění nuceného vyrovnání.
(3) V usnesení o zrušení konkursu zprostí soud správce funkce.
(4) Pro doručení usnesení o zrušení konkursu platí totéž, co pro doručení usnesení o prohlášení konkursu. Soud současně oznámí zrušení konkursu orgánům pověřeným vedením obchodního rejstříku a evidence nemovitostí.
§ 45
(1) Zrušením konkursu zanikají účinky prohlášení konkursu uvedené v § 14.
(2) Po zrušení konkursu může úpadcův věřitel vést výkon rozhodnutí pro pohledávku zjištěnou v konkursu proti majetku, který úpadci zbyl nebo jehož nově nabyl.
ČÁST TŘETÍ
Vyrovnání
Návrh na vyrovnání
§ 46
(1) Dlužník, u kterého jsou dány podmínky pro prohlášení konkursu může podat u soudu příslušného ke konkursu (§ 3 odst. 1) návrh na vyrovnání. Soud projedná návrh, jen nebyl-li už prohlášen konkurs.
(2) V návrhu uvede dlužník, jaké vyrovnání nabízí. Osoby ochotné zavázat se za splnění vyrovnání jako spoludlužníci nebo ručitelé musí návrh spolupodepsat. Návrh právnické osoby musí být podepsán osobami oprávněnými ji zastupovat a jde-li o obchodní společnost, všemi osobně ručícími společníky. Není-li vypořádáno bezpodílové spoluvlastnictví, musí návrh podepsat i druhý spoluvlastník na důkaz, že souhlasí s použitím veškerého majetku z nevypořádaného bezpodílového spoluvlastnictví k účelu vyrovnání. Všechny podpisy musí být úředně ověřeny.
(3) Provozuje-li navrhovatel podnik, uvede v návrhu počet pracovníků podniku a opatření, která provede k reorganizaci a pro další financování podniku.
§ 47
(1) K návrhu musí dlužník připojit úplný seznam svého majetku s přehledem majetkového stavu v době podání návrhu. Uvede jednotlivé části movitého a nemovitého majetku a místo, kde se nacházejí; u pohledávek uvede důvod vzniku a možnost jejich uspokojení vedle aktiv uvede i dluhy (pasiva) s údajem adres věřitelů a s vyznačením, kteří věřitelé jsou dlužníkovi v poměru osob blízkých [§ 116 občanského zákoníku č. 40/1964 Sb., ve znění pozdějších předpisů]. Není-li vypořádáno dlužníkovo bezpodílové spoluvlastnictví manželů, musí dlužník uvést, které věci ze seznamu jsou v jeho výlučném vlastnictví a které patří do bezpodílového spoluvlastnictví manželů. V konečném přehledu se uvede i výše předlužení.
(2) Seznam uvedený v odstavci 1 musí být dlužníkem podepsán a předložen v tolika vyhotoveních, aby mohl být doručen všem věřitelům a vyrovnacímu správci (§ 50 odst. 2 písm. a).
(3) Neodstraní-li dlužník vady návrhu ve lhůtě určené soudem, má se zato, že od návrhu upustil.
§ 48
Účastníci vyrovnání
Účastníky rovnání jsou dlužník, manžel dlužníka, spoludlužníci a ručitelé dlužníka, pokud spolupodepsali návrh na zahájení vyrovnání a věřitelé, kteří včas (§ 50 odst. 2 písm. c) přihlásili své pohledávky a nejsou plně uspokojeni.
§ 49
Účinky podání návrhu
(1) Od podání návrhu až do rozhodnutí o povolení vyrovnání (§ 50 odst. 2), nesmí dlužník zcizovat ani zatěžovat nemovitosti, zřizovat práva na oddělené uspokojení (§ 28) ze svého majetku, zavazovat se jako ručitel či spoludlužník, ani poskytovat nepřiměřené dary ze svého majetku a provádět jakékoli úkony, které by mohly poškodit věřitele.
(2) Úkony odporující ustanovení odstavce 1 jsou vůči věřitelům neúčinné; kterýkoli věřitel může neúčinnost uplatnit u soudu nejpozději do dne uveřejnění usnesení o zastavení nebo skončení vyrovnání na úřední desce soudu.
Rozhodnutí o návrhu
§ 50
(1) Soud usnesením zamítne návrh, zjistí-li, že
a) dlužník byl v posledních pěti letech před jeho podáním odsouzen pro trestný čin podvodu nebo poškozování věřitel [zákon č. 140/1961 Sb., trestní zákon, ve znění pozdějších předpisů, (úplné znění vyhlášeno pod č. 456/1990 Sb.)] nebo plyne-li z okolností, že podáním návrhu nesleduje poctivý záměr, nebo
b) v době pěti let před podáním návrhu byl na dlužníkův majetek prohlášen konkurs nebo dlužník podal návrh na povolení vyrovnání, nebo
c) návrh odporuje ustanovení § 60 odst. 1 písm. b), anebo
d) věřitelům, jejichž pohledávky nemají přednostní právo (§ 54), nebylo nabídnuto zaplacení alespoň 45 % jejich pohledávek s příslušenstvím do dvou let od podání návrhu;
e) návrh neobsahuje skutečnosti, uvedené v § 46 odst. 3, pokud je obsahovat má.
Usnesení doručí soud jen navrhovateli.
(2) O povolení vyrovnání soud rozhodne usnesením, v němž zároveň.
a) ustanoví vyrovnacího správce (dále jen "správce") z osob zapsaných do zvláštní části seznamu uvedeného v § 8 odst. 1), o jehož právech, povinnostech a odpovědnosti platí přiměřeně ustanovení o správci podstaty;
b) nařídí vyrovnací jednání na dobu nejpozději do šesti týdnů ode dne vyvěšení usnesení na úřední desce soudu;
c) vyzve věřitele, aby své nároky přihlásili písemně nebo ústně do protokolu do čtyř týdnů ode dne vyvěšení usnesení na úřední desce soudu;
d) rozhodne o opatřeních, kterých je třeba k zajištění dlužníkova majetku.
§ 51
(1) Usnesení o povolení vyrovnání se doručí známým věřitelům a správci, dále též dlužníkovi, osobám uvedeným v § 46 odst. 2 a orgánům vyměřujícím daně a poplatky. Věřitelům se současně doručí stejnopis seznamu dlužníkova majetku a přehledu o majetkovém stavu dlužníka. Usnesení se vyvěsí toho dne, kdy bylo vydáno, v úplném znění nebo ve vhodně zkráceném znění na úřední desce soudu a dále na úřední desce okresního soudu, v jehož obvodu je dlužníkův podnik nebo jeho bydliště, jsou-li mimo obvod soudu, který povolil vyrovnání. Výpis z usnesení uveřejní soud též jiným vhodným způsobem.
(2) Soud oznámí povolení vyrovnáni orgánům pověřeným vedením obchodního rejstříku a evidence nemovitostí. Je-li veden výkon rozhodnutí proti dlužníkovi na jeho nemovitost, založí v příslušných spisech stejnopis usnesení.
(3) Věřitelé a dlužník mohou do patnácti dnů od doručení usnesení navrhnout, aby byl ustanoven jiný správce. Uzná-li soud důvodnost tohoto návrhu, zprostí správce funkce a ustanoví jiného. Totéž platí, jestliže soud vzal na vědomí odmítnutí funkce správcem, popřípadě jsou-li důvody pro jeho odvolání.
(4) Proti usnesení, kterým bylo vyrovnání povoleno, mohou podat odvolání věřitelé, jejichž pohledávky nemají přednostní právo. Proti usnesení, kterým byl návrh na vyrovnání zamítnut, může podat odvolání pouze dlužník.
§ 52
Účinky povolení vyrovnání
(1) Účinky povolení vyrovnání nastávají dnem vyvěšení usnesení na úřední desce soudu.
(2) Povolení vyrovnání má tyto účinky
a) dlužník smí samostatně provádět pouze právní úkony, náležející k obvyklému hospodaření; jiné úkony s výjimkou právních úkonů stanovených v § 49 odst. 1 smí provádět pouze s předchozím souhlasem správce, který si může vyhradit, že bude sám přejímat a vyplácet veškeré peněžité platby nebo plnit jiné závazky místo dlužníka;
b) soud můře dlužníkovi nařídit, aby i vyjmenované právní úkony náležející k obvyklému hospodaření nevykonával vůbec nebo je vykonával jen s předchozím souhlasem správce; může rozhodnout i o jiných opatřeních, potřebných k zajištění dlužníkova majetku;
c) právní úkony dlužníka odporující ustanovení písm. a) a b) jsou vůči věřitelům neúčinné, jestliže druhá strana věděla nebo musela vědět o okolnostech, pro které neúčinnost nastala; neúčinnosti se může věřitel dovolat ve lhůtě uvedené v § 49 odst. 2;
d) dlužník má nárok na ponechání nezbytné částky potřebné ke své výživě a k výživě své rodiny;
e) dlužník nemůže po dobu vyrovnání navrhnout prohlášení konkursu;
f) věřitelé nemohou navrhnout na dlužníkův majetek konkurs ani vést výkon rozhodnutí pro pohledávky, které nemají přednost (§ 54);
g) řízení u soudů vedená věřiteli proti dlužníkovi mohou být dokončena a nová zahájena;
h) u pohledávek přihlášených věřitelem ve vyrovnání neběží promlčení až do skončení řízení; byla-li ve vyrovnání stanovena platební lhůta, neběží promlčení až do uplynutí této platební lhůty;
i) pohledávky, které nelze vyjádřit v penězích, nebo neurčité co do výše, anebo které musí být splněny v cizí měně, musí být uplatněny podle své hodnoty v československé měně v den povolení vyrovnání;
j) pohledávky dosud nesplatné se stávají splatnými;
k) u pohledávek podmíněných odkládací podmínkou lze požadovat složení jistoty za jejich zaplacení; při podmínce rozvazovací lze žádat okamžitě zaplacení pohledávky proti složení jistoty pro případ, že by se rozvazovací podmínka splnila;
l) započtení není přípustné, vznikla-li vzájemná pohledávka teprve po povolení vyrovnání, nebo stalo-li se tak v době šesti měsíců před tím a věřitel pohledávky věděl nebo musel vědět, že dlužník není schopen pohledávku splnit.
§ 53
Práva, pohledávky a nároky věřitelů ve vyrovnání
(1) Ve vyrovnání je za věřitele pokládán každý, kdo přihlásí na základě výzvy soudu (§ 50 odst. 2 písm. c) způsob, poradí a míra uspokojení nároků se určí až v potvrzeném vyrovnání (§ 60), nebude-li možné dosáhnout uspokojení mimo vyrovnání podle dalších ustanovení.
(2) Ve vyrovnání nemohou být uplatněny
a) úroky a poplatky z prodlení od povolení vyrovnání;
b) peněžité tresty nebo pokuty, uložené do doby povolení vyrovnání;.
c) nároky z darování dlužníkovi.
(3) Kdo prodal dlužníkovi zboží, které nebylo dlužníkem do doby povolení vyrovnání přijato a zaplaceno, může se domáhat jeho vrácení.
§ 54
Přednostní pohledávky
(1) Právo na přednostní uspokojení ve vyrovnání mají:
a) pohledávky, týkající se nákladů řízení;
b) pohledávky z právních úkonů dlužníka nebo správce jednajícího za dlužníka (§ 52 odst. 2 písm. a) a b), a nárok správce na odměnu a výdaje;
c) daně, poplatky, cla a příspěvky na sociální zabezpečení (pojištění), pokud vznikly nejdéle tři roky před povolením vyrovnání, nebudou-li uspokojeny z věcí zatížených pro ně zástavním právem;
d) všechny pohledávky pracovníků plynoucí z jejich pracovněprávního vztahu k dlužníkovi, pokud nepřesahují nároky z pracovního poměru za poslední tři roky před povolením vyrovnání.
(2) Nositelé pohledávek uvedených v odstavci 1 jsou přednostními věřiteli.
§ 55
Bezpodílové spoluvlastnictví manželů
(1) Bezpodílový spoluvlastník přejímá podpisem návrhu na povolení vyrovnání závazek strpět, aby pro účely vyrovnání bylo použito veškerého majetku v bezpodílovém spoluvlastnictví manželů; tento závazek trvá, i když po podání návrhu na povolení vyrovnání došlo k zániku nebo zrušení bezpodílového spoluvlastnictví manželů. Smrtí podepsaného spoluvlastníka tento závazek zaniká.
(2) Za nevypořádané se považuje i to bezpodílové spoluvlastnictví manželů, které bylo vypořádáno dohodou mezi oběma spoluvlastníky v posledních šesti měsících před podáním návrhu.
(3) Soudní řízení o vypořádání bezpodílového spoluvlastnictví manželů, které neskončilo před podáním návrhu na povolení vyrovnání, může být po podání návrhu na povolení vyrovnání skončeno pouze rozsudkem soudu od podání návrhu na povolení vyrovnání do skončení nebo zastavení řízení neběží lhůta podle § 149 odst. 4 občanského zákoníku [Občanský zákoník č. 40/1964 Sb., ve znění pozdějších předpisů].
§ 56
Přihlášky pohledávek
(1) Věřitelé musí přihlásit své pohledávky ve lhůtě podle § 50 odst. 2 písm. c).
(2) V přihlášce je třeba uvést i právní důvod pohledávky, popřípadě i označení soudu, u něhož pohledávka byla už vymáhána.
(3) Přihlásit pohledávku k vyrovnání musí i přednostní věřitelé (§ 54 odst. 2).
§ 57
Seznam přihlášek
(1) Správce zapíše přihlášky do seznamu v tom pořadí, v jakém došly soudu, a to odděleně přihlášky přednostních pohledávek od ostatních. Přihlášené pohledávky přezkoumá podle obchodních knih a jiných písemností. Soud si vyžádá vyjádření dlužníka, zda jednotlivé pohledávky uznává. Popírá-li dlužník pohledávky, musí uvést i důvody popření. Nevyjádří-li se dlužník ve lhůtě dané správcem, platí, že pohledávku uznává; to pak platí i v tom případě, že bude do tří let prohlášen konkurs na dlužníkův majetek.
(2) Správce vyzve i věřitele, aby ve lhůtě jím uložené nahlédli do seznamu přihlášek a do vyjádření dlužníka. Současně jim sdělí, že se mohou vyjádřit k seznamu a k vyjádření dlužníka a že jejich vyjádření budou k seznamu připojena, popřípadě bude vyznačeno, že se nevyjádřili.
§ 58
Vyrovnací jednání
(1) Věřitelé, kteří přihlásili své pohledávky včas, jsou oprávněni i před vyrovnacím jednáním podávat návrhy a prohlášení, jakož i hlasovat o vyrovnání. K opožděným přihláškám se při vyrovnání přihlédne, je-li možné je přezkoumat bez zbytečného prodlení.
(2) Při vyrovnacím jednání (§ 50 odst. 2 písm. b) soud zjistí, kteří věřitelé jsou ochotni přijmout návrh na vyrovnání. O právu hlasovat platí obdobně ustanovení § 37 s těmito odchylkami:
a) vyrovnacího jednání se dlužník musí účastnit osobně. Po zahájení jednání nemůže vzít návrh na vyrovnání zpět ani jej změnit v neprospěch věřitelů. Nedostaví-li se bez omluvy nebo není-li jeho omluva uznána soudem za důvodnou, platí, že od návrhu na vyrovnání upustil;
b) věřitelé dlužníka nejsou povinni dostavit se osobně. Hlasovat o přijetí vyrovnání mohou jen věřitelé osobně přítomní nebo zastoupení;
c) hlasovací právo náleží jen těm věřitelům, kteří by vyrovnáním utrpěli majetkovou újmu;.
d) oddělení věřitelé (§ 28) hlasují jen za tu část pohledávky, která nebude uhrazena z práva na oddělené uspokojení (§ 28);
e) věřitelé s přednostním právem a věřitelé, jejichž hlasovací právo bylo správcem, dlužníkem nebo jiným věřitelem popřeno, hlasovací právo nemají;
f) hlasovací právo nemají ani věřitelé, kteří nabyli pohledávku postoupením od dlužníka v době, kdy dlužník už byl v úpadku.
§ 59
Popření pohledávky
Popření pravosti nebo výše některé z přihlášených pohledávek dlužníkem, správcem nebo některým z věřitelů oprávněným hlasovat, má tyto účinky:
a) popře-li pohledávku dlužník, musí soud po slyšení účastníků na návrh věřitele nařídit, aby částka připadající na popřenou pohledávku byla zajištěna složením do úschovy u soudu; zároveň určí věřiteli popřené pohledávky lhůtu k jejímu uplatnění s poučením, že zajištěny obnos uvolní ve prospěch dlužníka, nebude-li lhůta dodržena. Popření pohledávky dlužníkem má za následek, že pro ni nelze vést výkon rozhodnutí na základě soudem potvrzeného vyrovnání (§ 63 odst. 5); je-li však popřená pohledávka již vykonatelná, je na dlužníkovi, aby uplatnil svá práva podle obecných ustanovení občanského soudního řádu [Zákon č. 99/1963 Sb., občanský soudní řád, ve znění pozdějších předpisů (úplně znění vyhlášeno pod č. 78/1983 Sb.)];
b) popře-li pohledávku správce, nelze pro ni vést výkon rozhodnutí na základě soudem potvrzeného vyrovnání (§ 63 odst. 5);
c) popření pohledávky jiným věřitelem zůstává bez vlivu na vyrovnání.
Potvrzení vyrovnání
§ 60
(1) Soud usnesením vyrovnání potvrdí, jestliže jsou splněny tyto podmínky:
a) nároky osob oprávněných požadovat vyloučení věci, nároky oddělených věřitelů (§ 28) a nároky na poskytnutí výživy ne vyrovnáním dotčeny;
b) přednostní pohledávky jsou zaplaceny, anebo je jejich zaplacení zajištěno;
c) věřitelé ostatních pohledávek jsou uspokojeni stejnou měrou, pokud nesouhlasili s tím, aby některý byl uspokojen výhodněji;
d) není poskytnuta zvláštní výhoda některému věřiteli stejného pořadí, nejde-li o výhodu poskytnutou podle písm. c);
e) nejsou dotčena práva věřitelů proti spoludlužníkům a ručitelům dlužníka mimo případy, kdy by s tím tito věřitelé výslovně souhlasili.
(2) Usnesení, kterým bylo potvrzeno vyrovnání, se stane vykonatelným jeho právní mocí. Pro potvrzení vyrovnání soudem platí obdobně ustanovení pro potvrzení nuceného vyrovnání (§ 39 a 40). Zemře-li dlužník před rozhodnutím o potvrzení vyrovnání, může soud vyrovnání potvrdit, jen jestliže oprávnění dlužníkovi dědici prohlásili nejpozději při vyrovnacím jednání, že s navrženým vyrovnáním souhlasí; jinak soud vyrovnání zastaví.
§ 61
(1) Soud zamítne potvrdit vyrovnání, i když s ním věřitelé vyslovili souhlas
a) jsou-li dány důvody bránící tomu, aby vyrovnání bylo povoleno (§ 50 odst. 1);
b) byly-li některému věřiteli poskytnuty zvláštní výhody (§ 60 odst. 1 písm. d);
c) nebyly-li do třiceti dnů od přijetí vyrovnání zaplaceny nebo zajištěny náklady řízení, i když byl k tomu dlužník soudem vyzván neprodleně po přijetí vyrovnání.
(2) Soud může zamítnout potvrdit vyrovnání
a) jsou-li výhody vyplývající pro dlužníka z přijatého vyrovnání ve značném rozporu s jeho zjištěnými hospodářskými poměry;
b) není-li možné zjednat dostatečný přehled o hospodářských poměrech dlužníka zejména proto, že nevedl řádně obchodní knihy;
c) jestliže přijaté vyrovnání je ve značném rozporu se společným zájmem věřitelů.
§ 62
(1) Proti usnesení potvrzujícímu věřiteli vyrovnání mohou podat odvolání jen ti z věřitelů, kteří nedali výslovně souhlas k vyrovnání, jakož i ručitelé a spoludlužníci dlužníka.
(2) Proti usnesení, kterým bylo zamítnuto potvrzení vyrovnání, se mohou odvolat dlužník a ti z věřitelů, kteří se nepostavili proti přijetí vyrovnání.
§ 63
Účinky potvrzeného vyrovnání
(1) Nabylo-li usnesení o potvrzení vyrovnání právní moci a dlužník úplně a včas své povinnosti podle něho splnil, zaniká jeho povinnost uhradit věřitelům ztrátu, kterou utrpěli vyrovnáním nebo v souvislosti s ním, a to i když hlasovali proti přijetí vyrovnání nebo se hlasování nezúčastnili.
(2) Došlo-li zaviněním dlužníka k neúčasti věřitelů v řízení a při hlasování, jsou tito věřitelé oprávněni domáhat se u soudu do tří let od právní moci usnesení o potvrzení přijatého vyrovnání zaplacení svých neuspokojených pohledávek, prokáží-li, že by nebylo došlo k přijetí vyrovnání, kdyby byli hlasovali proti jeho přijetí.
(3) Potvrzeným vyrovnáním zůstávají nedotčena práva věřitelů proti spoludlužníkům a věřitelům dlužníka, jestliže se těchto práv výslovně nevzdali.
(4) Byl-li na dlužníkův majetek prohlášen konkurs dříve, než bylo úplně splněno vyrovnání, pokládají se pohledávky věřitelů v konkursu za uspokojené částkou, která jim byla podle vyrovnání skutečně zaplacena.
(5) Na základě pravomocného usnesení o potvrzení vyrovnání lze vést výkon rozhodnutí s výjimkou případů popření pohledávky dlužníkem nebo správcem. Výkonem rozhodnutí mohou být proti dlužníkovi vymáhány i náklady řízení, jak byly určeny ve vyrovnání, nebyly-li zaplaceny nebo zajištěny ve lhůtě k tomu stanovené (§ 61 odst. 1 písm. c).
§ 64
Následky neplnění
Nebylo-li soudem potvrzené vyrovnání splněno, ačkoli byl dlužník věřitelem upomenut doporučeným dopisem s poskytnutím nejméně osmidenní lhůty k dodatečnému splnění, pozbývají účinnosti veškeré slevy a jiné výhody poskytnuté ve vyrovnání dlužníkovi, a to u všech věřitelů; práva poskytnutá vyrovnáním proti jiným osobám zůstávají zachována.
§ 65
Následky podvodných jednání
(1) Věřitelé jsou oprávněni požadovat úplné uspokojení svých nároků, bylo-li vyrovnání dosaženo podvodným jednáním nebo poskytnutím zvláštních výhod jednotlivým věřitelům. Ve lhůtě tří let od právní moci usnesení o potvrzení vyrovnání může věřitel uplatnit u soudu nárok na úplné uspokojení svých pohledávek nebo na prohlášení zvláštní výhody za neúčinnou; nepozbývá tím práv nabytých z vyrovnání. Tento nárok však věřitelům nevzniká, jestliže se zúčastnili podvodných jednání nebo nedovolených úmluv, anebo mohli uplatnit důvody neúčinnosti v řízení o potvrzení vyrovnání.