(1) Orgány ochrany zemědělského půdního
fondu jsou pověřené obecní úřady,
okresní úřady, správy národních
parků a ministerstvo životního prostředí
České republiky. Na území hl. m. Prahy
jsou těmito orgány obvodní úřady,
Magistrátní úřad hl. m. Prahy a ministerstvo
životního prostředí České
republiky.
(2) Ve vojenských újezdech [Zákon č.
169/1949 Sb., o vojenských újezdech] vykonávají
funkci orgánů ochrany zemědělského
půdního fondu zvláštní orgány
federálního ministerstva obrany.
Pověřené obecní úřady
a na území hl. m. Prahy obvodní úřady
a) rozhodují podle § 1 odst. 4 v pochybnostech o tom,
že jde o součásti zemědělského
půdního fondu,
b) ukládají podle § 2 odst. 3 změnu
kultury zemědělské půdy na pozemcích
o výměře do 1 ha,
c) ukládají podle § 3 odst. 3 odstranění
závad zjištěných při dozorové
a kontrolní činnosti,
d) udělují podle § 5 odst. 2 souhlas k návrhům
územně plánovací dokumentace zón
nebo k návrhům územně plánovacích
podkladů, které vycházejí ze schválených
územních plánů sídelních
útvarů,
e) udělují podle § 9 odst. 6 souhlas k odnětí
půdy ze zemědělského půdního
fondu, má-li být dotčena zemědělská
půda a půda dočasně neobdělávaná
(§ 1 odst. 2) o výměře do 1 ha; přitom
stanoví podmínky k zajištění
ochrany zemědělského půdního
fondu, schválí plán rekultivace, popřípadě
stanoví zvláštní režim jeho provádění
a vymezí, zda a v jaké výši budou předepsány
odvody za odnětí půdy ze zemědělského
půdního fondu,
f) vydávají podle § 11 odst. 2 rozhodnutí
o odvodech za odnětí půdy ze zemědělského
půdního fondu a povolují podle § 12
odst. 1 odklad lhůty k úhradě těchto
odvodů.
g) ukládají podle § 14 pokuty.
Okresní úřady a na území hl.
m. Prahy Magistrátní úřad hl. m. Prahy
a) udělují podle § 2 odst. 2 souhlas ke změně
louky nebo pastviny na ornou půdu,
b) ukládají podle § 2 odst. 3 změnu
kultury zemědělské půdy na pozemcích
o výměře nad 1 ha,
c) rozhodují podle § 3 odst. 3 o tom, že pozemek
kontaminovaný škodlivými látkami ohrožujícími
zdraví nebo život lidí nesmí být
používán pro výrobu zemědělských
výrobků,
d) udělují podle § 5 odst. 2 souhlas k návrhům
územně plánovací dokumentace sídelních
útvarů a zón a k návrhům územně
plánovacích podkladů, nejde-li o případy
v působnosti pověřených obecných
úřadů (§ 14 písm. d)), s výjimkou
návrhů územně plánovací
dokumentace sídelních útvarů, ve kterých
je sídlo okresního úřadu (na území
hl. m. Prahy s výjimkou územně plánovací
dokumentace, která řeší celé
toto území),
e) udělují podle § 6 odst. 2 souhlas k návrhům
na stanovení dobývacích prostorů,
je-li navrhovaným řešením dotčen
zemědělský půdní fond o výměře
do 10 ha,
f) udělují podle § 7 odst. 3 souhlas k návrhům
tras nadzemních a podzemních vedení, pozemních
komunikací, celostátních drah a vodních
cest a jejich součástí, jejichž největší
část se nachází na území
příslušného okresu (hl. m. Prahy),
g) udělují podle § 9 odst. 6 souhlas k odnětí
půdy ze zemědělského půdního
fondu, má-li být dotčena zemědělská
půda a půda dočasně neobdělávaná
(§ 1 odst. 2) o výměře od 1 do 10 ha;
přitom stanoví podmínky k zajištění
ochrany zemědělského půdního
fondu, schválí plán rekultivace, popřípadě
stanoví zvláštní režim jeho provádění
a vymezí, zda a v jaké výši budou předepsány
odvody za odnětí půdy ze zemědělského
půdního fondu,
h) usměrňují a sjednocují výkon
státní správy na úseku ochrany zemědělského
půdního fondu, který zajišťují
pověřené obecní úřady
na území příslušného okresu
(obvodní úřady na území hl.
m. Prahy), dozírají, jak tyto orgány ochrany
zemědělského půdního fondu
plní své úkoly, provádějí
kontrolní činnost a dávají jim podněty
k tomu, aby uplatnily ve své působnosti opatření
k odstranění zjištěných závad,
i) vykonávají státní správu
na úseku ochrany zemědělského půdního
fondu, není-li podle tohoto zákona příslušný
jiný orgán státní správy.
Správy národních parků vykonávají
působnost na území těchto parků
při ochraně zemědělského půdního
fondu podle zvláštního předpisu [§
78 zákona ČNR č. 114/1992 Sb., o ochraně
přírody a krajiny].
Ministerstvo životního prostředí České
republiky
a) uděluje podle § 5 odst. 2 souhlas k návrhům
územně plánovací dokumentace sídelních
útvarů, ve kterých je sídlo okresního
úřadu, k návrhům územně
plánovací dokumentace, která řeší
celé území hl. m. Prahy a k návrhům
územně plánovací dokumentace velkých
územních celků,
b) uděluje podle § 6 odst. 2 souhlas k návrhům
na stanovení dobývacích prostorů,
je-li navrhovaným řešením dotčen
zemědělský půdní fond o výměře
nad 10 ha,
c) uděluje podle § 7 odst. 3 souhlas k návrhům
tras nadzemních a podzemních vedení, pozemních
komunikací, celostátních drah a vodních
cest a jejich součástí, které se nacházejí
na území dvou a více okresů, nejde-li
o případy v působnosti okresních úřadů
(§ 15 písm. f)),
d) uděluje podle § 9 odst. 6 souhlas k odnětí
půdy ze zemědělského půdního
fondu, má-li být dotčena zemědělská
půda a půda dočasně neobdělávaná
o výměře nad 10 ha; přitom stanoví
podmínky k zajištění ochrany zemědělského
půdního fondu, schválí plán
rekultivace, popřípadě stanoví zvláštní
režim jeho provádění a vymezí,
zda a v jaké výši budou předepsány
odvody za odnětí půdy ze zemědělského
půdního fondu,
e) řídí výkon státní
správy na úseku ochrany zemědělského
půdního fondu a dozírá, jak orgány
ochrany zemědělského půdního
fondu základního a středního stupně
na tomto úseku plní své úkoly,
f) vypracovává koncepci ochrany zemědělského
půdního fondu jako složky životního
prostředí a zajišťuje přípravu
obecně závazných právních předpisů,
g) vypracovává výklady k ustanovením
obecně závazných právních předpisů
o ochraně zemědělského půdního
fondu,
h) provádí kontrolní činnost a dává
orgánům ochrany zemědělského
půdního fondu podněty k tomu, aby uplatnily
ve své působnosti opatření k odstranění
zjištěných závad.
(1) Návrh na zahájení řízení
podle zákona podávají právnické
a fyzické osoby vždy u pověřeného
obecního úřadu (na území hl.
m. Prahy u obvodního úřadu), v jehož
obvodu leží největší část
zemědělského půdního fondu,
který má být příslušným
návrhem dotčen. Tento orgán ochrany zemědělského
půdního fondu návrh posoudí a není-li
příslušný k jeho vyřízení,
postoupí ho se svým stanoviskem orgánu ochrany
zemědělského půdního fondu
vyššího stupně. Obdobně postupuje
orgán ochrany zemědělského půdního
fondu středního stupně, je-li k vyřízení
návrhu příslušné ministerstvo
životního prostředí České
republiky.
(2) Leží-li zemědělský půdní
fond dotčený podaným návrhem v územním
obvodu dvou nebo více pověřených obecních
úřadů nebo okresních úřadů
(na území hl. m. Prahy obvodních úřadů),
je k řízení ve věci příslušný
ten orgán ochrany zemědělského půdního
fondu, v jehož územním obvodu leží
největší část dotčených
pozemků, pokud k tomu má působnost podle
§ 14, § 15 a § 16.
(3) Orgány ochrany zemědělského půdního
fondu dozírají na dodržování
ustanovení zákona a předpisů vydaných
na jeho základě, soustavně kontrolují,
zda jsou dodržovány podmínky a prováděna
opatření jimi stanovené při řízení
podle zákona a v mezích své působnosti
ukládají opatření k odstranění
zjištěných závad.
(4) Orgány ochrany zemědělského půdního
fondu spolupracují se všemi orgány státní
správy, jejichž činnost se dotýká
zemědělského půdního fondu,
s orgány inspekce životního prostředí
České republiky, se Státním fondem
životního prostředí České
republiky a s Pozemkovým fondem České republiky.
Zjistí-li orgány geodézie a kartografie při
novém mapování nebo při dalších
činnostech spojených s vedením evidence nemovitostí,
že v důsledku drobných pozvolných dlouhodobých
posunů hranic pozemků náležejících
do zemědělského půdního fondu
došlo k přirozené změně jejich
kultur, projednají zjištěné skutečnosti
s vlastníky dotčených pozemků a uvedou
evidenční stav do souladu se stavem v přírodě.
(1) Právnickým osobám jakož i fyzickým
osobám oprávněným k podnikání
[§ 12a až 12e zákona č.105/1990 Sb.,
o soukromém podnikání občanů,
ve znění zákona č. 219/1991 Sb. zákon
č. 455/1991 Sb.], které poruší povinnosti
uvedené v odstavci 2, jsou orgány ochrany zemědělského
půdního fondu oprávněny ukládat
pokuty až do výše pětisetnásobku
minimální mzdy stanovené zvláštním
předpisem [Nařízení vlády
ČSFR č. 53/1992 Sb., o minimální mzdě].
(2) Pokuty se ukládají za
a) odnětí půdy, která je součástí
zemědělského půdního fondu,
bez souhlasu orgánu ochrany zemědělského
půdního fondu, pokud nejde o případy,
kdy tohoto souhlasu není třeba (§ 9 odst. 2),
b) nedovolenou změnu kultury nebo za neprovedení
uložené změny kultury (§ 2),
c) neplnění opatření uloženého
orgánem státní správy, vydaných
na základě tohoto zákona.
(3) Pokutu lze uložit do jednoho roku ode dne, kdy se orgán
příslušný k jejímu uložení
dověděl o porušení povinnosti, nejpozději
však do 3 let ode dne, kdy k porušení povinnosti
došlo.
(4) Uložením pokuty podle odstavce 1 zůstává
nedotčena trestní odpovědnost pracovníků
právnické osoby nebo fyzické osoby oprávněné
k podnikání [§ 12a až 12e zákona
č.105/1990 Sb., o soukromém podnikání
občanů, ve znění zákona č.
219/1991 Sb. zákon č. 455/1991 Sb.]. Nedotčena
zůstává i odpovědnost za náhradu
škody podle zvláštních předpisů.
(5) Dojde-li k poškození nebo znehodnocení
půdy, která je součástí zemědělského
půdního fondu (§ 1) fyzickou osobou, postupuje
orgán ochrany zemědělského půdního
fondu podle zvláštních předpisů
[Zákon ČNR č.
200/1990 Sb., o přestupcích. Zákon č.
40/1964 Sb., občanský zákoník ve znění
pozdějších předpisů. Zákon
č. 513/1991 Sb., obchodní zákoník.].
(6) Pokuty jsou z 50% příjmem Státního
fondu životního prostředí České
republiky [Zákon ČNR č. 388/1991 Sb.,
o Státním fondu životního prostředí
České republiky] a z 50% příjmem
orgánu, který pokutu uložil.
Na řízení podle § 2 odst. 2, §
5 odst. 2, § 6 odst. 2, § 7 odst. 3 a § 9 odst.
6 se nevztahují obecné předpisy o správním
řízení.
Ministerstvo životního prostředí České
republiky vydá podrobnější úpravu
a) o tom, jakými kriterii se orgány ochrany zemědělského
půdního fondu řídí při
udělování souhlasu se změnou louky
nebo pastviny na ornou půdu (§ 2 odst. 2),
b) o tom, jaká kriteria jsou rozhodná pro to, aby
orgány ochrany zemědělského půdního
fondu mohly uložit změnu kultury zemědělské
půdy (§ 2 odst. 3),
c) hodnot nejvýše přípustného
obsahu škodlivých látek v půdě,
které ohrožují zdraví nebo život
lidí a existenci živých organismů (§
3 odst. 1 a 3),
d) postupů k zajištění ochrany zemědělského
půdního fondu při zpracovávání
a projednávání územně plánovací
dokumentace a územně plánovacích podkladů
(§ 5), návrhů na stanovení dobývacích
prostorů (§ 6), zadání staveb a návrhů
tras nadzemních a podzemních vedení, pozemních
komunikací, celostátních drah a vodních
cest a jejich součástí (§ 7) a při
stavební, těžební a průmyslové
činnosti, geologickém a hydrogeologickém
průzkumu (§ 8),
e) postupů při odnímání půdy
ze zemědělského půdního fondu
(§ 9 a § 10),
f) k upřesnění případů
odnětí půdy ze zemědělského
půdního fondu, při kterých se nepředepisují
odvody (§ 11).
(1) Rozhodnutí orgánů ochrany zemědělského
půdního fondu vydaná podle zákona
č. 53/1966 Sb., ve znění zákona č.
75/1976 Sb. (§ 1 odst. 4, § 2, § 3, § 4, §
5, § 12 odst. 4, § 13a, § 14, § 15, §
19, § 21 a § 27) před účinností
tohoto zákona, zůstávají v platnosti.
(2) Povinnost odstranit ekonomickou újmu, která
byla stanovena v pravomocných rozhodnutích vydaných
podle § 13a nebo § 12 odst. 4 zákona č.
53/1966 Sb., ve znění zákona č. 75/1976
Sb. před účinností tohoto zákona,
se nevykoná.
(3) V případech, že povinnost odstranit ekonomickou
újmu, vzniklou zřízením ochranných
pásem k ochraně zdravotní nezávadnosti
nádrží povrchových vodních zdrojů
pitné vody pro hromadné zásobování
obyvatelstva nebo k ochraně přírodních
léčivých zdrojů, byla stanovena podle
dosavadních předpisů rozhodnutím orgánu
ochrany zemědělského půdního
fondu vydaným před účinností
tohoto zákona, zůstává tato povinnost
nedotčena.
(4) Předchozí souhlas podle § 13a nebo souhlas
podle § 12 odst. 4 zákona č. 53/1966 Sb., ve
znění zákona č. 75/1976 Sb., který
byl vydán před účinností tohoto
zákona, nahrazuje souhlas podle § 9 tohoto zákona.
Orgán ochrany zemědělského půdního
fondu, který ho vydal, však upřesní,
upraví nebo změní jeho části
týkající se odvodů za odnětí
zemědělské půdy zemědělské
výrobě v souladu se zněním §
11 tohoto zákona.
S působností pro Českou republiku se zrušují:
1) zákon č. 53/1966 Sb., o ochraně zemědělského
půdního fondu ve znění zákona
č. 75/1976 Sb.,
2) zákon České národní rady
č. 77/1976 Sb., o působnosti orgánů
ochrany zemědělského půdního
fondu České socialistické republiky,
3) nařízení vlády Československé
socialistické republiky č. 102/1976 Sb., o odstraňování
ekonomické újmy socialistických zemědělských
organizací,
4) nařízení vlády Československé
socialistické republiky č. 39/1984 Sb., o sazbách
odvodů za odnětí zemědělské
půdy zemědělské výrobě.
Ustanovení § 2 odst. 1 písm d) zákona
České národní rady č. 388/1991
Sb., o Státním fondu životního prostředí
České republiky se mění takto:
"d) odvody za odnětí půdy ze zemědělského
půdního fondu ve výši 60% jejich celkového
objemu určeného orgánem ochrany zemědělského
půdního fondu [§ 4 vyhlášky
č. 83/1976 Sb., o obecných technických požadavcích
na výstavbu, ve znění vyhlášky
č. 45/1979 Sb.]".
Tento zákon nabývá účinnosti
dnem 1. 7. 1992.
Tabulka Ia
Hlavní půdní jednotka (HPJ) | ||||||||||
01 | 95 | 82 | 10 | 120 | 66 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
. | ||||||||||
. | ||||||||||
. | ||||||||||
03 | 102 | 85 | 105 | 124 | 76 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
. | ||||||||||
. | ||||||||||
. | ||||||||||
. | ||||||||||
65 | 17 | 0 | 17 | 18 | 16 | 18 | 0 | 17 | 15 | 12 |
. | ||||||||||
. | ||||||||||
78 | 5 | 0 | 5 | 0 | 5 | 0 | 5 | 5 | 5 | 5 |
Tabulka Ib
Skupina faktorů | Charakteristika faktoru životního prostředí negativně ovlivněného odnětím půdy ze zemědělského půdního fondu | |
Národní parky - I. zóna, národní přírodní rezervace a národní přírodní památky | ||
Národní parky - II. zóna, chráněné krajinné oblasti - I. zóna, přírodní rezervace a přírodní památky | ||
Národní parky - III. zóna, chráněné krajinné oblasti - II. zóna, územní systémy ekologické stability | ||
Ochranná pásma národních parků, chráněné krajinné oblasti - III. zóna a významné krajinné prvky | ||
Chráněné oblasti přirozené akumulace podzemních a povrchových vod a ochranná pásma vodních zdrojů II. stupně | ||
Ochranná pásma vodních zdrojů III. stupně | ||
Ochranná pásma léčivých zdrojů a minerálních vod stolních vně ochranných pásem I. stupně nebo užších prozatímních ochranných pásem | ||
Území uvnitř hranic 11 sídelních regionálních aglomerací určených usnesením vlády ČSFR č. 26/1983 | ||
Ostatní území mimo shora uvedené sídelní regionální aglomerace | ||
Současně zastavěná území obcí a plochy určené k zástavbě nebo pro jiné urbanistické funkce sídel platnou územně plánovací dokumentací | ||
Ostatní území mimo shora uvedené plochy určené platnou územně plánovací dokumentací | ||
Chráněná ložisková území |
Tabulka II
Důvod ke snížení základní sazby odvodů | |
Zemědělská půda poškozená | |
a) spady z průmyslových exhalací | |
b) úniky pevných nebo tekutých toxických látek | |
c) ropnými látkami | |
d) vodní nebo větrnou erozí | |
Zemědělská půda nalézající se v současně zastavěném území sídelních útvarů (obcí) | |
Zemědělská půda v ekonomicky zaostávajících územích a v pohraničních územích vymezených usnesením vlády České republiky č. 11 ze dne 8. 1. 1992 |
Zpracovatel výpočtů odvodů za odnětí
půdy ze zemědělského půdního
fondu (§ 9 a § 11) postupuje při této
činnosti takto:
1. Zjistí, do kterého klimatického regionu
a hlavní půdní jednotky je zařazena
půda, která má být odňata ze
zemědělského půdního fondu,
a v návaznosti na to podle tabulky Ia stanoví odpovídající
základní hodnotový ukazatel této půdy
na 1 ha její výměry.
2. Zjistí, bude-li odnětím půdy ze
zemědělského půdního fondu
negativně ovlivněn některý z faktorů
životního prostředí, vyjmenovaných
v tabulce Ib, a v návaznosti na to určí odpovídající
ekologickou váhu tohoto ovlivnění. V případech,
že bude ovlivněno více faktorů životního
prostředí, jednotlivé odpovídající
ekologické váhy sečte.
3. Základní hodnotový ukazatel půdy
dotčené odnětím ze zemědělského
půdního fondu (bod 1.) vynásobí ekologickou
vahou ovlivnění příslušného
faktoru životního prostředí nebo součtem
těchto vah (bod 2.). Tím je stanovena základní
sazba odvodů za odnětí 1 ha půdy ze
zemědělského půdního fondu.
4. Zjistí, přichází-li v úvahu
některý z důvodů ke snížení
stanovené základní sazby odvodů za
odnětí 1 ha půdy ze zemědělského
půdního fondu (bod 3.), které jsou vyjmenovány
v tabulce II, a v návaznosti na to určí odpovídající
koeficient tohoto snížení. Při více
důvodech ke snížení základní
sazby odvodů jednotlivé odpovídající
koeficienty určuje odděleně a navzájem
nezávisle.
5. Základní sazbu odvodů za odnětí
1 ha půdy ze zemědělského půdního
fondu (bod 3.) vynásobí koeficientem důvodu
ke snížení této sazby (bod 4.). Při
více důvodech ke snížení základní
sazby odvodů výsledek vynásobí postupně
dalšími koeficienty jednotlivých důvodů
tohoto snížení. Tím je stanovena snížená
sazba odvodů za odnětí 1 ha půdy ze
zemědělského půdního fondu.
6. Základní sazbu odvodů za odnětí
1 ha půdy ze zemědělského půdního
fondu (bod 3.) nebo sníženou sazbu odvodů za
toto odnětí (bod 5.) vynásobí výměrou
půdy, která má být odňata ze
zemědělského půdního fondu.
Tím je stanovena skutečná výše
odvodů za odnětí půdy ze zemědělského
půdního fondu na dotčeném pozemku.
7. Jde-li o trvalé odnětí půdy ze
zemědělského půdního fondu,
při kterém se odvody platí jednorázově,
je stanovená částka skutečné
výše odvodů za odnětí půdy
ze zemědělského půdního fondu
(bod 6.) konečná.
8. Při dočasném odnětí půdy
ze zemědělského půdního fondu
nebo při trvalém odnětí této
půdy, za které mají být odvody placeny
každoročně, stanoví výši
odvodů za každý kalendářní
rok trvání uvedeného odnětí
půdy jako stý díl částky skutečné
výše odvodů za odnětí půdy
ze zemědělského půdního fondu
na dotčeném pozemku, vypočtené podle
bodu 6. V případě, že uvedené
odnětí se uskuteční nebo bude ukončeno
v průběhu kalendářního roku,
stanoví odvody ve výši jedné dvanáctiny
stého dílu částky skutečné
výše odvodů. a to za každý i započatý
měsíc.
1. Údaje o klimatických regionech a hlavních
půdních jednotkách se zjistí například
z uživatelské příručky "Bonitace
československých zemědělských
půd a směry jejich využití" a ze
související mapové dokumentace.
2. Faktory životního prostředí, které
budou negativně ovlivněny odnětím
půdy ze zemědělského půdního
fondu, se zjistí například z mapové
a spisové dokumentace k vyhlášení národních
parků, chráněných krajinných
oblastí, přírodních rezervací,
přírodních památek, významných
krajinných prvků, územních systémů
ekologické stability, chráněných oblastí
přirozené akumulace vod, ochranných pásem
vodních zdrojů, ochranných pásem léčivých
zdrojů a minerálních vod stolních,
z územně plánovací dokumentace, z
výsledků geologického průzkumu a z
jiných účelových podkladů,
popřípadě z účelového
měření.
3. Důvody ke snížení základní
sazby odvodů za odnětí půdy ze zemědělského
půdního fondu se zjistí například
z mapové dokumentace, z územně plánovací
dokumentace, ze závazných posudků hygienické
služby a jiných účelových podkladů,
popřípadě z účelového
měření nebo průzkumu.
JUDr. Miloslav VÝBORNÝ v.r. | Ing. Antonín MAREK v.r. |
předseda ústavně právního | zpravodaj ústavně právního |
výboru ČNR | výboru ČNR |
Karel LEDVINKA v.r. | Ing. Jaroslav ŠÁBALA v.r. |
předseda národohospodářského | předseda národohospodářského |
výboru ČNR | výboru ČNR |
JUDr. Antonín HRAZDÍRA v.r. | Ing. Jan LITOMISKÝ v.r. |
předseda výboru pro územní | zpravodaj výboru pro územní |
správu a národnosti ČNR | správu a národnosti ČNR |
Ing. Leopold ZUBEK v.r. | MVDr. Rudolf NĚMEČEK v.r. |
předseda výboru ČNR pro životní | zpravodaj výboru ČNR pro životní |
prostředí a urbanismus | prostředí a urbanismus |