poslanců Anny Röschové, Miloslava Výborného,
Heřmana Chromého, Rudolfa Němečka,
Jana Zahradníčka, Františka Kačenky,
Antonína Hrazdíry, Michala Krause, Jána Kadlece
a Václava Žáka na vydání
kterým se mění a doplňuje zákon
ČNR č. 35/1989 Sb., o jednacím řádu
České národní rady ve znění
pozdějších předpisů
Česká národní rada se usnesla na tomto
zákoně:
Zákon České národní rady č.
35/1969 Sb., o jednacím řádu České
národní rady ve znění zákonného
opatření předsednictva ČNR č.
249/1990 Sb., zákona ČNR č. 97/1991 Sb. a
zákona ČNR č. 280/1991 Sb., se mění
a doplňuje takto:
1. § 1 a 2 se vypouštějí.
2. Do § 4 písm. ch) se za slova "jednat o zprávách"
vkládá text "Nejvyššího kontrolního
úřadu České republiky a"
3. V § 8 odst. 4 zní:
"(4) Počet míst v předsednictvu se rozdělí
mezi kluby úměrně počtu jejich členů.
Stejný princip se použije o pro rozdělení
míst předsedů výborů. Návrhy
na obsazení míst předkládají
poslanecké kluby."
4. Do § 8 se vkládají odst. 5 až 7, které
zní:
"(5) Pořadí místopředsedů
se určí podle pořadí klubů.
Návrhy obsazení předkládají
kluby.
(6) Předseda České národní
rady dá provést volbu předsednictva České
národní rady podle seznamu, který je sestaven
na základě ustanovení odst. 4 a 5.
(7) Dále dá provést volbu ověřovatelů
České národní rady a ostatních
členů výborů."
5. Za § 12 se vkládá nové ustanovení
§ 12a, které zní:
Ustanovení hlavy páté platí pro jednání
na schůzích České národní
rady, pokud jinak nerozhodne nadpoloviční většina
všech poslanců České národní
rady nebo pokud jinak nestanoví tento zákon".
6. § 14 se doplňuje odstavci 4 až 6, které
znějí:
"(4) Projednávání návrhů
týkajících se státního rozpočtu
nebo věcí daňových je vždy veřejné.
(5) Osoby sledující jednání České
národní rady, jakož i zástupci sdělovacích
prostředků, mají povinnosti účastníků
shromáždění [§
7 zákona č. 84/1990 Sb., o právu shromažďovacím.].
(6) Zveřejnění pravdivých zpráv
o jednání České národní
rady a jejích orgánů, která nejsou
nebo nebyla prohlášena za neveřejná,
nemůže být nikomu na újmu."
7. V § 16 se za odst. 3 vkládá nový
odstavec 4, který zní:
"(4) Navrhovateli a zpravodaji se udělí v průběhu
rozpravy slovo kdykoli o to požádají. Předsedající
je může vyzvat k zaujetí stanoviska k přednesenému
pozměňovacímu návrhu, faktické
poznámce nebo formálnímu návrhu."
Dosavadní odstavce 4 a 5 se označují jako
odstavce 5 a 6.
8. V § 16 odst. 5 se číslovka 15 nahrazuje
číslovkou 5.
9. V § 17 odst. 2 se číslovka 5 nahrazuje číslovkou
1.
10. Za § 17 se vkládá § 17a:
"(1) Řečník pronáší
projev zásadně spatra, k dispozici může
mít pouze poznámky.
(2) Předčítat z připraveného
textu lze pouze stanoviska vlády, stanoviska poslaneckých
klubů a konkrétní pozměňovací
návrhy. Ve ostatních případech je
třeba souhlasu České národní
rady."
11. V § 19 se text "předsednictva České
národní rady a členům" vypouští.
12. V § 22 se vkládají nové odstavce
6, 7 a 8, které znějí:
"(6) Byl-li přednesen takový pozměňovací
nebo doplňovací návrh, který podle
názoru předsedajícícho pravděpodobně
nezíská podporu České národní
rady, předsedající požádá,
aby svou předběžnou podporu tomuto názoru
poslanci vyjádřili; nezíská-li takový
návrh podporu ani 20 poslanců, předsedající
může poslanci navrhnout, aby svůj návrh
vzal zpět.
(7) Poslanec může svůj pozměňovací
nebo doplň ovací návrh vzít zpět
do doby, kdy předsedající vyzve Českou
národní radu, aby o něm hlasováním
rozhodla." Dosavadní odstavec 6 se vypouští.
(8) Navrhovatel může svůj návrh vzít
zpět do doby, kdy předsedající vyzve
Českou národní radu, aby o něm hlasováním
rozhodla; takový návrh může převzít
jiný oprávněný navrhovatel."
13. V § 25a se text v závorce vypouští.
14. V § 27 odst. 4 zní:
"(4) Vznese-li 20 poslanců pochybnosti o výsledku
hlasování, požádá předsedající
ověřovatele, aby zjistili počet přítomných
poslanců a nechá hlasování zopakovat.
Během této procedury se přístup do
sněmovny uzavře."
15. V § 27 se vloží odst. 5, dosavadní
odst. 5 označí jako odst. 6.
"(5) Ověřovatelé rovněž
sčítají hlasy, jestliže se hlasuje hlasovacími
lístky."
16. V § 32 se vypouští ustanovení písm.
d), h) až i).
17. V § 36 se vypouští ustanovení písm.
h) a ch). Do ustanovení písm. i) se za slovo "další"
vkládají slova "úkoly podle tohoto zákona".
18. V § 38 ods. 1 se za slova "mandátový
a imunitní výbor" vloží čárka
a text "rozpočtový a kontrolní výbor".
19. V § 39 odst. 2 písm. a) se za slovem projednávají
vypouští slova "zásady a", ustanovení
písm. b) se vypouští.
20. V § 44 se vypouští odstavec 2. Dosavadní
odstavec 3 se označí jako odstavec 2.
21. § 47 zní:
"(1) Schůze výborů jsou neveřejné,
nestanoví-li tento zákon nebo neusnese-li se výbor
jinak.
(2) Schůze výboru nebo její části
se mohou zúčastnit poslanci České
národní rady, kteří nejsou členy
výboru, a členové vlády České
republiky. Jiné osoby mohou být přítomny
jen se souhlasem výboru."
22. V § 49 odst. 1 se vypouští slova "jakož
i představitele společenských organizací
České republiky".
V odstavci 6 se slova "společenských organizací"
nahrazují slovy "občanských sdružení,
která působí na území České
republiky".
23. V § 50 odst. 1 se vypouštějí ve třetí
větě slova "zásad a".
24. V § 52 odst. 1 se slova "společenských
nebo jiných organizací" nahrazují slovy
"občanských nebo jiných sdružení
a organizací".
25. § 55b zní takto:
(1) Poslanci, kteří náleží k
jedné politické straně [zákon
424/1991 Sb., o sdružování v politických
stranách a politických hnutích],
se mohou sdružovat v poslaneckých klubech.
(2) K ustavení poslaneckého klubu je třeba
nejméně deseti poslanců. O ustavení
klubu se sepíše zápis, který podepíší
všichni ustavující členové klubu.
(3) Poslanec smí být členem pouze jednoho
poslaneckého klubu.
(4) Poslanec, který není členem žádné
politické strany, může mít statut stálého
hosta klubu. Stálí hosté se započítávají
jako členové klubu.
(5) Předseda poslaneckého klubu písemně
oznámí předsedovi České národní
rady ustavení klubu a jeho název. V oznámení
dále uvede jména a příjmení
členů klubu.
(6) Jménem poslaneckého klubu jedná zpravidla
jeho předseda (místopředseda).
26. § 57 se vypouští.
27. V § 58 se dosavadní text označuje jako
odst. 1 a připojuje se odst. 2, který zní:
(1) Návrh zákona České národní
rady může podat ten, kdo je k tomu oprávněn
podle ústavního zákona (čl. 11 1 odst.
1 a čl. 137 odst. 1 písm. e) ústavního
zákona o čs. federaci)."
(2) Návrhy ústavních a jiných zákonů
České národní rady se projednávají
ve třech čteních.
28. § 59 zní:
(1) Návrh zákona České národní
rady předkládá navrhovatel (§ 58) písemně
České národní radě k rukám
jejího předsedy.
(2) Návrh musí obsahovat přesné znění
navrhovaného zákona (osnova zákona). Součástí
návrhu zákona je důvodová zpráva,
která musí obsahovat a) vyjádření
základních zásad navrhované úpravy,
podrobné odůvodnění její potřebnosti
a odůvodnění jednotlivých ustanovení
osnovy zákona; b) porovnání s direktivami
Komise Evropského společenství, pokud existují.
Odchylky od direktiv Komise Evropského společenství
je třeba zdůvodnit.
(3) K osnově ústavního nebo jiného
zákona, jehož uskutečnění si
vyžádá vynaložení finančních
prostředků, musí být přiložen
rozpočet a návrh na úhradu potřebného
nákladu. Jinak nemůže být návrh
projednán.
(4) Má-li být k zákonu vydán prováděcí
předpis, může si předsednictvo České
národní rady nebo na základě jeho
zmocnění předseda České národní
rady vyžádat od navrhovatele jeho návrh. Návrh
takového předpisu předloží navrhovatel
vždy, má-li nabýt účinnosti současně
se zákonem.
(5) Nemá-li návrh zákona všechny stanovené
náležitosti, vyzve předseda České
národní rady navrhovatele, aby je doplnil nebo nedostatky
odstranil; jinak nedá návrh zákona vytisknout.
O případných námitkách navrhovatele
proti rozhodnutí předsedy České národní
rady rozhodne Česká národní rada na
své nejbližší schůzi bez rozpravy."
29. § 60 zní:
(1) Návrhy zákonů, které splňují
stanovené náležitosti, nechá předseda
České národní rady vytisknout a rozeslat,
popř. rozdat všem poslancům České
národní rady. Byl-li návrh zákona
podán poslanci nebo výbory České národní
rady, zašle jej předseda České národní
rady též vládě České republiky
k zaujetí stanoviska.
(2) Návrh zákona může být na
pořad jednání zařazen nejdříve
10 dnů po rozdání, popř. rozeslání
příslušného parlamentního tisku."
30. § 61 zní:
(1) V prvém čtení Česká národní
rada rozhodne o tom, kterému výboru bude návrh
zákona přikázán k projednání
a podání zprávy (pověřený
výbor) a současně určí lhůtu,
do které se tak má stát.
(2) Návrh zákona, který vyžaduje výdaje
ze státního rozpočtu nebo povede ke snížení
příjmů státního rozpočtu,
je vždy přikázán rovněž
rozpočtovému výboru.
(3) Je-li výjimečně návrh zákona
přikázán k projednání více
výborům, určí Česká
národní rada, který z nich je pověřeným
výborem. Tento výbor zakončí projednávání
návrhu zákona až po obdržení stanovisek
ostatních výborů".
31. § 62 zní:
(1) Rozprava k zásadám a východiskům
návrhu zákona se koná jen na návrh
politického grémia (předsednictva České
národní rady), rozhodne-li o tom Česká
národní rada hlasováním bez rozpravy.
Rozpravu možno omezit pouze na zaujetí stanoviska
k zásadním otázkám návrhu,
kdy za každý poslanecký klub může
vystoupit po jednom řečníku; věcné
návrhy a připomínky nelze v prvém
čtení předkládat.
(2) Jde-li o úpravu věcně a právně
jednoduchou nebo o úpravu zvláště naléhavou,
může se Česká národní
rada na návrh svého předsednictva nadpoloviční
většinou všech svých členů
usnést, že se přistoupí k provedení
druhého čtení, aniž by byl návrh
zákona přikázán některému
z výborů. To neplatí pro požadavek zaujetí
stanoviska rozpočtovým výborem podle ustanovení
§ 61 odst. 2."
32. § 63 zní:
(1) Návrh zákona odůvodňuje ve výboru
člen vlády České republiky nebo jiná
osoba, kterou tím vláda České republiky
pověřila; návrh podaný výborem
nebo skupinou poslanců odůvodní jimi pověřený
poslanec, a jde-li o návrh poslance, navrhující
poslanec.
(2) Výbory, kterým nebyl návrh zákona
přikázán k projednání, mohou
k němu jako celku nebo k jeho jednotlivým částem
zaujmout stanovisko a postoupit je pověřenému
výboru.
(3) Poslanci, kteří nejsou členy výboru,
kterému byl návrh zákona přikázán
k projednání, mohou své stanovisko sdělit
pověřenému výboru, a to i písemně."
33. § 64 zní:
(1) Pro projednání návrhu zákona ve
výboru výbor zpravidla určí některého
ze svých členů jako zpravodaje, který
vystoupí po navrhovateli. Nejméně jedna třetina
členů výboru může navrhnout,
aby byl určen ještě jeden zpravodaj jako koreferent.
(2) Zpravodaj výboru při projednávání
návrhu zákona výborem podá zprávu
o všech podstatných otázkách potřebných
k posouzení návrhu a přijetí doporučení
pro Českou národní radu. Současně
rovněž informuje výbor o případných
stanoviscích jiných výborů (§
63 odst. 2), stanoviscích a podnětech poslanců,
kteří nejsou členy výboru (§
63 odst. 3) a o vyjádřeních, posudcích
nebo informacích, které si výbor vyžádal
nebo které získal podle ustanovení §
50 a vyjádří se k nim.
(3) Pověřený výbor vždy zaujme
stanovisko k návrhům a stanoviskům jiných
výborů, kterým byl návrh zákona
přikázán k projednání a dále
ke stanovisku vlády České republiky podle
ustanovení § 60 odst. 1."
34. § 65 zní:
(1) O návrhu zákona se koná povšechná
i podrobná rozprava; při podrobné rozpravě
projednává výbor, kterému byl návrh
zákona přikázán k projednání,
každé ustanovení návrhu zákona
odděleně.
(2) K vyjasnění obsahu podaného vyjádření
nebo posudku může výbor požádat,
aby jeho zpracovatel podal ústní vysvětlení
před výborem.
(3) Výbor nebo na základě jeho pověření
zpravodaj může svolat poradu znalců, zástupců
dotčených orgánů a organizací
a jiných osob, které mohou přispět
k posouzení návrhu zákona. Při jejich
výběru musí být přiměřeně
respektovány i návrhy menšiny členů
výboru. Výbor zpravidla předem na návrh
zpravodaje určí otázky, na které mají
přizvané osoby odpovědět. Těmto
osobám náleží náhrada cestovních
výloh podle zvláštních předpisů,
nejde-li o pracovníky státních orgánů."
35. § 66 zní:
Výbor vypracuje o výsledku projednání
návrhu zákona písemnou zprávu pro
Českou národní radu obsahující
stanovisko výboru, v němž zejména navrhne,
zda má Česká národní rada návrh
zákona schválit nebo zamítnout; usnese-li
se výbor na změnách návrhu zákona,
obsahuje zpráva jejich přesné znění."
36. § 67 zní:
(1) Byl-li návrh zákona projednán v několika
výborech, mohou tyto výbory podat České
národní radě společnou písemnou
zprávu, kterou vypracují zpravodajové výborů
nebo zmocnění členové výborů.
Jsou-li stanoviska výborů rozdílná,
působí pověřený výbor
k jejich sjednocení.
(2) Nepodaří-li se stanoviska výborů
sjednotit, je součástí zprávy pověřeného
výboru i přehled stanovisek jiných výborů
s uvedením důvodů, pro které je pověřený
výbor nedoporučuje přijmout.
(3) Pro projednání návrhu zákona v
České národní radě určí
výbor zpravodaje. Byl-li návrh zákona přikázán
k projednání více výborům,
je zpravodajem poslanec určený pověřeným
výborem. Úkolem zpravodaje je podat České
národní radě zprávu o projednání
návrhu zákona ve výboru a odůvodnit
návrh stanoviska, které se České národní
radě navrhuje k zaujetí.
(4) Zprávu pověřeného výboru
nechá předseda České národní
rady vytisknout a rozeslat, popř. rozdat všem poslancům
České národní rady a vládě
České republiky. Přílohu zprávy
tvoří vyjádření rozpočtového
výboru (§ 61 odst. 2) a případná
odchylná stanoviska jiných výborů,
kterým byl návrh zákona přikázán.
Rozdané, popř. rozeslané zprávy se
nepředčítají.
Varianta:
(5) Byl-li návrh zákona výjimečně
přikázán i jiným výborům,
a nepodařilo-li se sladit jejich stanoviska se stanoviskem
a doporučením pověřeného výboru,
mohou tyto výbory pověřit svého zpravodaje
jako koreferenta."
37. § 68 zní:
(1) Druhé čtení návrhu zákona
lze zahájit nejdříve třetí
den po rozdání, popř. rozeslání
zprávy podle ustanovení § 67 odst. 4.
(2) O návrhu zákona se koná ve druhém
čtení povšechná i podrobná rozprava.
Pokud to zejména v případě jednoduchých
předloh navrhne předsednictvo České
národní rady, rozhodne Česká národní
rada hlasováním bez rozpravy, že se bude konat
pouze podrobná rozprava vedená o každém
ustanovení návrhu. Se souhlasem České
národní rady lze též rozpravu o více
ustanoveních spojit nebo ji rozdělit na rozpravu
o částech jednotlivých ustanovení.
(3) Jak v povšechné, tak i podrobné rozpravě
obdrží nejprve slovo zpravodaj pověřeného
výboru.
(4) Pozměňující a doplňující
návrhy k návrhu zákona mohou podávat
jednotliví poslanci písemně s případným
odůvodněním. Nejsou-li vytištěny
nebo poslanec, který je podal, není v době
udělení slova v jednací síni, jsou
přečteny; odůvodnění návrhu
se však v tomto případě nečte."
38. § 69 zní:
(1) Po skončení povšechné rozpravy Česká
národní rada hlasuje, zda přikročí
k rozpravě podrobné nebo zda bude osnova návrhu
zákona zamítnuta. Je-li předloženo více
návrhů zákona v téže věci,
určí Česká národní rada,
který z nich bude základem pro podrobnou rozpravu.
Nebyl-li žádný z návrhů zákona
v téže věci přijat za základ
podrobné rozpravy, je každá z navržených
osnov zákona zamítnuta.
(2) Ve druhém čtení rozhoduje Česká
národní rada o jednotlivých ustanoveních
osnovy zákona nebo o více ustanoveních společně
anebo o osnově zákona jako celku.
(3) Jsou-li ve druhém čtení Českou
národní radou zamítnuty všechny části
osnovy nebo osnova zákona jako celek, třetí
čtení se nekoná.
(4) Jsou-li ve druhém čtení přijaty
pozměňovací a doplňovací návrhy,
nechá je předseda České národní
rady vytisknout a rozdat, popř. rozeslat všem poslancům
České národní rady a vládě
České republiky; Česká národní
rada se může na návrh svého předsednictva
usnést, že tyto návrhy projedná pověřený
výbor a podá o nich před hlasováním
České národní radě zprávu.
To platí i pro jednotlivé návrhy."
39. § 70 zní:
(1) Třetí čtení návrhu zákona
lze zahájit nejdříve následující
den po druhém čtení; to neplatí, byla-li
osnova zákona přijata ve druhém čtení
beze změn.
(2) Povšechnou rozpravu lze konat jen na návrh předsednictva
České národní rady nebo 20 poslanců
v případě, že se nekonala ve druhém
čtení.
(3) Ve třetím čtení lze předkládat
pozměňovací návrhy jen k těm
ustanovením osnovy zákona, která byla změněna
a doplněna ve druhém čtení, dále
návrhy na opravu slohových, pravopisných
a podobných chyb nebo návrhy na dodatečné
projednání pozměňovacích a
doplňovacích návrhů v pověřeném
výboru nebo jiném výboru. Pouze k těmto
otázkám lze konat podrobnou rozpravu.
(4) Ve třetím čtení hlasuje Česká
národní rada nejdříve o pozměňovacích
a doplňovacích návrzích podle odstavce
3. K hlasování je možné přistoupit
teprve poté, kdy byly tyto návrhy vytištěny
a rozdány, popř. rozeslány členům
České národní rady a vládě
Česká republiky, popř. kdy k nim zaujal stanovisko
výbor, který je dodatečně projednal;
to neplatí, jde-li o návrhy věcně
a právně jednoduché a Česká
národní rada s tím vysloví souhlas
hlasováním bez rozpravy.
(5) O návrzích na opravu slohových, pravopisných
a podobných chyb a nedopatření se hlasuje
jen tehdy, nesouhlasí-li s nimi zpravodaj.
(6) Na závěr hlasuje Česká národní
rada o osnově zákona jako o celku."
40. § 71 zní:
(1) Lhůty pro projednání návrhu zákona
v jednotlivých čteních lze zkrátit
pouze ve výjimečných případech.
Česká národní rada o tom rozhodne
hlasováním bez rozpravy na odůvodněný
návrh svého předsednictva nebo vlády
České republiky. Ke schválení je třeba
třípětinové většiny všech
poslanců.
(2) Orgány uvedené v odstavci 1 mohou též
z naléhavých důvodů České
národní radě navrhnout, aby byl návrh
zákona projednán ve dvou čteních.
Česká národní rada o tom rozhodne
třípětinovou většinou všech
svých členů. Před hlasováním
se k takovému návrhu může vyjádřit
každý poslanecký klub.
(3) Druhé čtení návrhu zákona
proběhne následující den po prvém
čtení nebo v jiné určené lhůtě.
Nepředloží-li pověřený
výbor v této lhůtě zprávu,
určí zpravodaje předsednictvo Česká
národní rady.
41. § 72 až 75 se vypouštějí.
42. V § 77 odst. 1 se na konci připojuje tato věta:
"Předsednictvo České národní
rady může též návrh projednat ve
zkrácených lhůtách nebo pouze v jednom
čtení".
Za odstavec 2 se vkládá nový odstavec 3,
který zní:"
"(3) Zákonná opatření předsednictva
České národní rady se uvádějí
touto větou: "Předsednictvo České
národní rady se usneslo na tomto zákonném
opatření".
Dosavadní odstavec 3 se označní jako odstavec
4.
43. V § 78 odst. 1 se vypouštějí slova
"obdobně jako zásady zákonů České
národní rady".
Za odstavec 3 se vkládá nový odstavec 4,
který zní:
"(4) Předsednictvo České národní
rady může rozhodnout, že stanoviska výborů
projedná Česká národní rada
a zaujme na jejich základě vlastní stanovisko.
V takovém případě pověří
některý z výborů, aby přednesl
České národní radě návrh
stanoviska a doporučení. Ustanovení §
67 platí obdobně."
Varianta l:
44. Za § 78 se vkládá nové ustanovení
§ 78a, které zní:
(1) Stanoví-li ústavní zákon jako
podmínku platnosti ústavního zákona
Federálního shromáždění
jeho potvrzení národními radami, projedná
Česká národní rada tento ústavní
zákon ve dvou čteních.
(2) Ve druhém čtení projedná Česká
národní rada ústavní zákon
Federálního shromáždění
na základě zprávy pověřeného
výboru. Ustanovení § 67 platí obdobně.
Pověřený výbor České
národní radě doporučí, aby
ústavní zákon Federálního shromáždění
potvrdila jako celek nebo aby jej odmítla potvrdit.
(3) Česká národní rada koná
pouze povšechnou rozpravu.
(4) Obsah přijatého usnesení sdělí
předseda České národní rady
předsedovi Federálního shromáždění.
Usnesení se vyhlásí ve Sbírce zákonů.
45. V § 79 odst. 2 se věta druhá nahrazuje
touto větou:"
"Koná se však k nim pouze povšechná
rozprava. K návrhům dvoustranných mezinárodních
smluv nejsou pozměňovací a doplňovací
návrhy přípustné". Za odstavec
2 se vkládá nový odstavec 3, který
zní:
"(3) Obsah přijatého usnesení sdělí
předseda České národní rady
předsedovi Federálního shromáždění".
46. § 81 a 82 se vypouštějí.
47. V § 83 odst. 1 a 2 znějí:
"(1) O vypracování a projednání
návrhu zákona Federálního shromáždění
platí obdobně ustanovení o vypracování
a projednání návrhu zákona České
národní rady (§ 61 až 70). Česká
národní rada též může požádat
vládu České republiky, aby se podílela
na přípravě návrhu zákona Federálního
shromáždění.
(2) Při přípravě návrhu zákona
výbor zpravidla postupuje podle ustanovení §§
50 a 52.
48. Název části třinácté
zní: "Ustanovení všeobecná a závěrečná".
49. Vkládá se § 97a, který zní:
Po uplynutí volebního období České
národní rady již nelze projednat návrhy
a podání, které nebyly do té doby
projednány a vyřízeny, s výjimkou
peticí a těch záležitostí, o
kterých může v době, kdy skončilo
volební období České národní
rady rozhodovat její předsednictvo".
50. § 98 se označí jako § 98a.