Podle tohoto zákona se postupuje při volbách
do
a) obecních a městských zastupitelstev,
b) zastupitelstev měst Brna, Ostravy, Plzně a Ústí
nad Labem a statutárních měst, pokud tak
stanoví zákon [Zákon
ČNR č. 367/1990 Sb., o obcích (obecní
zřízení)]
c) obvodních zastupitelstev ve městech Brno, Ostrava,
Plzeň a Ústí nad Labem a ve statutárních
městech, pokud tak stanoví zákon [Zákon
ČNR č. 367/1990 Sb., o obcích (obecní
zřízení)],
d) zastupitelstva hlavního města Prahy,
e) obvodních zastupitelstev v hlavním městě
Praze,
f) místních zastupitelstev v hlavním městě
Praze a ve statutárních městech, pokud tak
stanoví zákon [Zákon ČNR č.
367/1990 Sb., o obcích (obecní zřízení)].
a při místním referendu [čl. 86
odst. 3. ústavního zákona č. 100/1960
Sb. ve znění pozdějších předpisů]
(dále jen "referendum").
(1) Volby se konají na základě obecného,
rovného a přímého hlasovacího
práva tajným hlasováním.
(2) Referendum se koná na základě obecného,
rovného a přímého hlasovacího
práva uskutečňovaného tajným
způsobem.
(1) Právo volit do příslušného
zastupitelstva v obci, v městském obvodu nebo v
městské části a do zastupitelstva
hlavního města Prahy (dále jen "zastupitelstvo")
a právo rozhodovat při referendu konaném
v obci, v městském obvodu nebo v městské
části (dále jen "městská
část") mají občané České
republiky, kteří v obci nebo v městské
části mají trvalý pobyt [Zákon
č. 135/182 Sb., o hlášení a evidenci
pobytu obyvatelstva] a nejpozději v den hlasování
dosáhli věku 18 let (dále jen "oprávněný
občan").
(2) Oprávněnými občany nejsou občané,
kteří byli zbaveni způsobilosti k právním
úkonům nebo jejichž způsobilost k právním
úkonům byla omezena [§ 10 a § 499 občanského
zákoníku č. 40/1964 Sb. (úplné
znění č. 70/1983 Sb.)].
(3) Překážkou ve výkonu volebního
práva a práva rozhodovat při referendu (dále
jen "hlasovací právo") je
a) zákonem stanovené omezení svobody z důvodu
ochrany zdraví lidu [§ 5 odst. 2 písm. b),
§ 9 odst. 2 písm. a) a § 24 zákona č.
20/1966 Sb., o péči o zdraví lidu],
b) výkon trestu odnětí svobody, výkon
vazby nebo zadržení.
(1) Oprávnění občané jsou zapsáni
v seznamu oprávněných občanů
(dále jen "seznam") v obci a v městské
části, kde mají trvalý pobyt.
(2) Seznamy vede obec a městská část
podle hlasovacích okrsků.
(3) Občané, kteří po sestavení
seznamu nabudou nebo pozbudou hlasovacího práva,
budou dodatečně do seznamu zapsáni nebo z
něho vyškrtnuti. Stejně se postupuje při
změně trvalého pobytu.
(4) U oprávněných občanů, u
kterých je podle § 3 odst. 3 překážka
ve výkonu hlasovacího práva, se tato skutečnost
poznamená v seznamu.
(5) Oprávněný občan může
kdykoliv v úředních hodinách nahlížet
do seznamu na obecním úřadě.
(1) Volby do zastupitelstev se konají téhož
dne v každé obci na území České
republiky, pokud tento zákon nestanoví jinak.
(2) Volební období zastupitelstev je čtyři
roky.
(1) Členem zastupitelstva může být zvolen
každý oprávněný občan.
(2) Funkce člena zastupitelstva obce je neslučitelná
s funkcemi
a) soudce,
b) prokurátora prokuratury, v jejímž obvodu
působnosti je zastupitelstvo,
c) příslušníka bezpečnostního
sboru zařazeného do útvaru, jehož působnost
se vztahuje přímo na územní obvod
zastupitelstva,
d) pracovníka obecního úřadu obce,
pokud jde o volby do jejího zastupitelstva, jakož
i pracovníka úřadu městské
části, pokud jde o volby do zastupitelstva této
městské části nebo o volby do zastupitelstva
obce, o jehož městskou část se jedná,
e) pracovníka orgánu státní správy,
jehož působnost se vztahuje na územní
obvod obce nebo městské části, pokud
jde o volby do zastupitelstva této obce nebo městské
části.
(1) Člen zastupitelstva, který přestal být
volitelný, ztrácí mandát. Odmítnutí
slibu nebo slib s výhradou má za následek
ztrátu mandátu.
(2) Člen zastupitelstva se může svého
mandátu vzdát. Mandát zaniká okamžikem,
kdy obecní rada nebo starosta písemnou rezignaci
obdrží.
(3) Člen zastupitelstva, který se dopustí
úmyslného trestného činu, ztrácí
mandát pravomocným rozhodnutím soudu.
(4) Z důvodu neslučitelnosti ztrácí
člen zastupitelstva mandát převzetím
funkcí uvedených v § 6 odst. 2.
(5) Člen zastupitelstva ztrácí mandát
v případech uvedených v § 8 odst. 1
písm. a) a, b). Mandát zaniká dnem nových
voleb.
(6) Ztrátu mandátu vysloví zastupitelstvo,
o jehož člena jde, na prvním zasedání,
na němž se o důvodech ztráty mandátu
dozví.
(1) Nové volby do zastupitelstva se konají
a) jestliže se počet členů zastupitelstva
sníží o více než jednu třetinu
oproti počtu určenému podle § 47 tohoto
zákona,
b) sníží-li se počet členů
zastupitelstva v obci, popřípadě v městské
části do 3 000 obyvatel pod 7 členů,
c) dojde-li ke vzniku nové obce,
d) dojde-li ke vzniku nové městské části
[§ 10a zákona ČNR č. 367/1990 Sb.,
o obcích (obecní zřízení)].
(2) Nové volby podle tohoto zákona vyhlásí
na návrh ministra vnitra České republiky
předsednictvo České národní
rady (§ 46). V posledních třech měsících
volebního období se nové volby nekonají.
(3) Při nových volbách se přiměřeně
použijí ustanovení tohoto zákona.
(1) Referendem rozhodují oprávnění
občané formou souhlasu či nesouhlasu o konkrétně
položených otázkách, které patří
do samostatné působnosti obce nebo městské
části.
(2) Referendem rozhodují oprávnění
občané také v případech stanovených
zvláštním zákonem [§
10 odst. 3, § 11 odst. 2 a § 11a odst. 1 zákona
ČNR zákona ČNR č. 367/1990 Sb., o
obcích (obecní zřízení) §
3 odst. 2 a § 4 odst. 1 zákona ČNR č.
418/1990 Sb., o hlavním městě Praze].
(3) Ve městě, které se člení
na městské části [§ 3 zákona
ČNR č. 367/1990 Sb., o obcích], lze o
věcech, jejichž rozhodování je v samostatné
působnosti města, konat referendum pouze na území
celého města.
(4) V městské části lze o věcech,
jejichž rozhodování je v samostatné
působnosti městské části, konat
referendum pouze na území této městské
části.
(5) Rozhoduje-li se referendem o návrhu na rozdělení
obce [§ 11 zákona ČNR č. 367/1990
Sb., o obcích (obecní zřízení)],
koná se referendum jen v té části
obce, která se má odloučit.
(6) Rozhoduje-li se referendem o návrhu na zřízení
nové městské části, koná
se referendum jen na území, na němž
se zřízení nové městské
části navrhuje.
(1) Referendum nelze konat a) o rozpočtu obce [§
19 zákona ČNR č. 367/1990 Sb., o obcích
(obecní zřízení)],
b) o místních poplatcích,
c) o volbě a odvolání starosty, zástupce
starosty, obecní rady, členů dalších
orgánů obce a členů okresních
shromáždění,
d) jestliže by rozhodnutí referenda na základě
položené otázky bylo v rozporu s obecně
závaznými právními předpisy,
e) o věcech, v nichž se rozhoduje ve správním
řízení [Zákon č. 71/1967
Sb., o správním řízení (správní
řád)],
f) jestliže od rozhodnutí referenda do podání
návrhu na konání referenda v téže
věci neuplynulo 18 měsíců,
g) v průběhu posledních šesti měsíců
volebního období zastupitelstva,
h) o věcech, o kterých zastupitelstvo rozhodlo po
podání návrhu na konání referenda,
kromě případu, kdy navrhovatel nebo jeho
náhradník trvá na vyhlášení
referenda a podá do 14 dnů od doručení
rozhodnutí zastupitelstva nové odůvodnění
k původnímu návrhu na konání
referenda.
Návrh na konání referenda může
podat oprávněný občan (dále
jen "navrhovatel"), pokud jej podpořila svým
podpisem alespoň jedna desetina oprávněných
občanů (dále jen "podporovatelé").
(1) Návrh na konání referenda musí
obsahovat
a) přesné určení území,
na němž se konání referenda navrhuje,
b) určení věci, o níž se navrhuje
rozhodnout referendem,
c) odůvodnění návrhu včetně
ekonomického rozboru, který určí náklady
na vykonání rozhodnutí referenda a určení
jejich zdroje; odůvodnění může
obsahovat návrh na termín konání referenda,
d) přesné znění otázky, navržené
k rozhodnutí referendem,
e) jméno a příjmení a trvalý
pobyt [Zákon č. 135/1982 Sb., o hlášení
a evidenci pobytu občanů], rodné číslo
a vlastnoruční podpis navrhovatele a dvou jeho náhradníků;
nejsou-li uvedeni, považují se za náhradníky
první dva podporovatelé návrhu; navrhovatel
a jeho náhradníci nesmí být osoby
blízké [§ 116 občanského zákoníku
č.40/1964 Sb., ve znění pozdějších
předpisů],
f) očíslované podpisové listiny.
(1) Podpisové listiny musí obsahovat
a) vymezení území, na němž se
referendum navrhuje konat,
b) přesné znění otázky, navržené
k rozhodnutí referendem,
c) jméno a příjmení a trvalý
pobyt navrhovatele a jeho náhradníků,
d) upozornění pro podporovatele: "Tomu, kdo
podepíše vícekrát tentýž
návrh na konání referenda nebo kdo podepíše
podpisovou listinu, ač není oprávněným
občanem podle zákona o volbách do zastupitelstev
v obcích a o místním referendu, může
obecní rada uložit pokutu do 1000 Kčs.",
e) vlastnoruční podpisy podporovatelů včetně
jejich jména a příjmení, trvalého
pobytu [Zákon č. 135/1982
Sb., o hlášení a evidenci pobytu občanů]
a rodného čísla,
f) je-li uvedeno na jedné listině více podporovatelů,
jejich počet.
(1) Pokud jde o shromažďování podpisů
pod návrh na konání referenda, postupuje
se přiměřeně podle ustanovení
zákona o právu petičním [§
4 zákona č. 85/1990 Sb., o právu petičním],
nestanoví-li tento zákon jinak.
(2) Návrh na konání referenda a podpisové
listiny nesmí být vystaveny v prostorách
státních orgánů.
(3) Na podporu návrhu na konání referenda
mohou občané organizovat kampaň, při
níž se nevybírá poplatek z reklamních
zařízení [§ 5 zákona ČNR
č. 565/1990 Sb., o místních poplatcích].
(1) Podporovatel může podepsat podpisovou listinu
k jednomu návrhu na konání referenda jen
jedenkrát.
(2) Tomu, kdo podepíše vícekrát tentýž
návrh na konání referenda, nebo kdo podepíše
podpisovou listinu, ač není oprávněným
občanem, může obecní rada uložit
pokutu do 1000 Kčs v řízení podle
zvláštního zákona [Zákon ČNR
č. 200/1990 Sb., o přestupcích].
(3) Pokutu lze uložit do jednoho roku ode dne, kdy došlo
k jednání uvedenému v odstavci 2. Výnos
pokut je příjmem obce.
(4) Na rozhodování obecní rady o uložení
pokuty se vztahují obecné předpisy o správním
řízení [Zákon č. 71/1967
Sb., o správním řízení (správní
řád)].
(1) Pro hlasování a pro sčítání
hlasů se vytvářejí v obcích
hlasovací okrsky.
(2) Hlasovací okrsky se vytvoří tak, aby
zahrnovaly zpravidla nejvíce 1 000 oprávněných
občanů.
(3) Hlasovací okrsky a hlasovací místnost
pro každý okrsek stanoví příslušná
obecní rada nejpozději 40 dnů přede
dnem hlasování; pokud jde o referendum, musí
tak učinit nejpozději 15 dnů přede
dnem hlasování.
(1) Hlasování se koná v určený
den od 8.00 do 20.00 hodin. Pokud to místní potřeby
vyžadují, může obecní rada stanovit
začátek hlasování na dřívější
hodinu a ukončení na hodinu pozdější.
(2) Obecní rada může podle místních
podmínek stanovit, že se k hlasování
mohou dostavit oprávnění občané
na obecní úřad ve stanovenou dobu v průběhu
tří dnů přede dnem, na který
je vyhlášeno konání hlasování.
(1) Obecní rada vyhlásí nejpozději
15 dnů přede dnem hlasování způsobem
v místě obvyklým dobu a místo konání
hlasování v obci. Bylo-li na území
obce vytvořeno více hlasovacích okrsků,
uvede obecní rada, které části obce
připadají jednotlivým hlasovacím okrskům
a místo konání hlasování v
hlasovacím okrsku. Ve vyhlášce obecní
rada zdůrazní povinnost oprávněného
občana mít u sebe občanský (osobní)
průkaz a uvede v ní další potřebné
údaje, nutné k nerušenému průběhu
hlasování.
(2) Obecní rada zajistí dodání hlasovacích
lístků všem oprávněným
občanům do tří dnů přede
dnem konání hlasování a v den hlasování
okrskovým komisím.
Organizace, popřípadě osoby, zabývající
se polygrafickou činností jsou povinny na žádost
orgánů zajišťujících úkoly
podle tohoto zákona zabezpečit, aby kandidátní
listiny, tiskopisy a ostatní dokumenty byly včas
a řádně rozmnoženy.
(1) Pro přípravu a řízení hlasování
a zjišťování jeho výsledků
se zřizují komise pro hlasování (dále
jen "komise").
(2) Komise jsou nejméně pětičlenné.
Členem komise může být každý
oprávněný občan, u něhož
není překážka ve výkonu hlasovacího
práva. Členy jedné komise nesmí být
osoby blízké [§
116 občanského zákoníku č.40/1964
Sb., ve znění pozdějších předpisů].
Při volbách nemůže být členem
komise také kandidát na člena zastupitelstva.
(3) Člen komise se ujímá své funkce
složením slibu tohoto znění: "Slibuji
na svou čest, že budu svědomitě a nestranně
vykonávat svou funkci a budu se přitom řídit
zákony a jinými právními předpisy."
Slib skládá člen komise tak, že se podepíše
pod písemné znění slibu.
(4) Komise se usnáší hlasováním
za přítomnosti nadpoloviční většiny
svých členů většinou hlasů.
V případě rovnosti hlasů se návrh
považuje za zamítnutý.
(5) Komise na svém prvním zasedání
zvolí ze svých členů předsedu
a místopředsedu. Je-li komise zřízena
pro hlasování při volbách, nesmí
být předseda a místopředseda členy
téže volební strany (§ 49).
(6) Pro každou komisi je jmenován zapisovatel, a to
nejpozději deset dnů před ustavením
komise. Zapisovatel se může zúčastnit
jednání komise s poradním hlasem a může
komisi podávat návrhy. Zapisovatel skládá
slib ve znění uvedeném v odstavci 3 tomu,
kdo ho jmenoval.
(7) Komise si mohou k výpočetnímu zpracování
výsledků hlasování vytvořit
odborné, sumarizační útvary. V obcích
nad 5000 obyvatel je příslušný orgán
státní statistiky povinen přidělit
pracovníky. Tito pracovníci skládají
slib ve znění stanoveném v odstavci 3.
Nároky členů a zapisovatelů komisí
(1) Člen a zapisovatel komise nesmí být pro
výkon své funkce zkrácen na právech
a nárocích vyplývajících z
jeho pracovního nebo obdobného poměru; zejména
má nárok na pracovní volno s náhradou
ušlého výdělku [vyhláška
federálního ministerstva práce a sociálních
věcí č. 18/1991 Sb. o jiných úkonech
v obecném zájmu].
(2) Člen a zapisovatel komise má nárok na
odměnu. Výši odměny a další
podrobnosti stanoví ministerstvo financí České
republiky po dohodě s ministrem vnitra České
republiky obecně závazným právním
předpisem.
(1) Členové komisí jsou povinni zachovávat
mlčenlivost o všech informacích, s nimiž
se seznámili při výkonu své funkce,
pokud se týkají konkrétních osob.
Až do podepsání zápisu o hlasování
nesmějí členové komisí poskytovat
informace o průběhu a výsledcích hlasování.
(2) Členové komise nesmí ovlivňovat
oprávněné občany v hlasování,
ani jim nesmí upravovat hlasovací lístky.
Povinnosti členů komisí (§ 22) se vztahují
i na zapisovatele a pracovníky odborných útvarů
komisí.
(1) V hlasovacích okrscích se zřizují
okrskové komise.
(2) Rozhodne-li obecní rada podle § 17 odst. 2, zřizuje
se zvláštní komise.
(3) V obcích řídí hlasování
místní komise. V hlavním městě
Praze a ve městech uvedených v § 1 písm.
b) řídí hlasování městské
komise; v městských částech uvedených
měst řídí hlasování
místní komise.
(4) V okresech řídí hlasování
při volbách okresní komise.
(5) V České republice řídí
hlasování při volbách Česká
komise.
Zapisovatele okrskové, místní a městské
komise jmenuje příslušná obecní
rada, zpravidla z pracovníků obecního úřadu.
(1) Všechny pomocné prostředky, zejména
hlasovací místnosti a potřeby pro ně,
úřední obálky a pomocné pracovní
síly zajistí pro okrskové komise příslušná
obecní rada.
(2) Pro místní a městské komise zajistí
všechny pomocné prostředky příslušná
obecní rada, pro okresní komise příslušný
okresní úřad.
(1) Okrsková komise
a) zajišťuje průběh hlasování
v hlasovacím okrsku, zejména dozírá
na správné odevzdávání hlasovacích
lístků a dbá na pořádek v hlasovací
místnosti,
b) sčítá hlasy odevzdané v hlasovacím
okrsku,
c) ve sporných případech rozhoduje hlasováním
o platnosti hlasovacího lístku a o platnosti hlasu
oprávněného občana, a to s konečnou
platností,
d) sepíše zápis o hlasování,
e) ostatní hlasovací dokumenty odevzdá do
úschovy příslušnému obecnímu
úřadu,
f) plní další úkoly podle tohoto zákona.
(2) První zasedání okrskové komise
svolá příslušný starosta tak,
aby se konalo nejpozději deset dnů po uplynutí
lhůty pro delegování jejích členů.