Místní referendum [Čl.
86 odst. 3. ústavního zákona č. 100/1960
Sb. ve znění pozdějších předpisů]
(dále jen "referendum") je tajné hlasování
občanů obce, oprávněných rozhodovat
v referendu (dále jen "oprávnění
občané") na základě obecného,
rovného a přímého hlasovacího
práva, v němž formou souhlasu či nesouhlasu
rozhodují o konkrétně položených
otázkách, které patří do samostatné
působnosti obce, nebo městské části,
popřípadě městského obvodu
(dále jen "městská část").
Účelem zákona je upravit místní
referendum, které předvídá a zakotvuje
čl. 86 odst. 3. ústavního zákona číslo
100 z roku 1960 Sb., podle nějž o věcech místní
samosprávy rozhodují občané na obecních
shromážděních, nebo referendem a nebo
prostřednictvím zastupitelstva obce. Místní
referendum je upraveno ustanovením § 26 zákona
o obcích, který však předpokládá
přijetí zvláštního zákona
o místním referendu.
(1) Právo rozhodovat v referendu mají občané
obce, kteří dosáhli věku 18 let [§
7 odst. 1 zákona ČNR č. 367/1990 Sb., o obcích
(obecní zřízení)]. Toto právo
nemají ti, kteří byli zbaveni způsobilosti
k právním úkonům nebo jejichž
způsobilost k právním úkonům
byla omezena [§ 10 a § 499 občanského
zákoníku č. 40/1964 Sb., - úplné
znění č. 70/1983 Sb.].
(2) Překážkou ve výkonu práva
rozhodovat v referendu je
a) zákonem stanovené omezení osobní
svobody z důvodu ochrany zdraví lidu [§
5 odst. 2 písm. b), § 9 odst. 2 písm. a) a
§ 24 zákona č. 20/1966 Sb., o péči
o zdraví lidu ve znění zákona ČNR
č. 210/1990 Sb.]
b) výkon trestu odnětí svobody, výkon
vazby nebo zadržení
c) výkon základní nebo náhradní
vojenské služby [zákon č. 92/1949
Sb., branný zákon (úplné znění
zákon FS č. 309/1990 Sb.)] a nebo výkon
civilní služby [zákon č. 73/1990
Sb., o civilní službě].
Je účelné, aby se okruh osob, které
mají právo volit do obecních zastupitelstev
co nejvíce shodoval s okruhem osob, které mají
právo hlasovat v referendu.
(1) Ve městě, které se člení
na městské části [§
3 zákona ČNR č. 367/1990 Sb., o obcích],
lze o věcech, jejichž rozhodování
je v samostatné působnosti města, konat referendum
pouze na území celého města.
(2) V městské části lze o věcech,
jejichž rozhodování je v samostatné
působnosti městské části, konat
referendum pouze na území této městské
části.
(3) Rozhoduje-li se v referendu o návrhu na rozdělení
obce [§ 11 zákona ČNR č. 367/1990
Sb., o obcích (obecní zřízení)]
nebo městské části, koná se
referendum jen v té části obce, která
se má odloučit.
(4) Ve svazcích obcí lze o věcech, jejichž
rozhodování bylo na svazek přeneseno, konat
referendum pouze na území svazku obcí. Ustanovení
tohoto zákona se použijí přiměřeně.
Ve městech, která se člení na městské
části je třeba podrobněji vymezit
území, na němž se referendum koná
při rozlišování okruhu otázek,
o nichž se referendem rozhoduje.
Pokud by v době projednávání paragrafového
znění tohoto zákona již byla uzákoněna
možnost obcí sdružovat se ve svazek, konalo by
se v něm také referendum. Vymezila by se kompetence
a územní působnost pro rozhodování
referendem ve svazku obcí.
Referendum se vyhlásí na základě
návrhu na konání referenda, podaného
oprávněným občanem (dále jen
"navrhovatel"), který podpořila alespoň
jedna desetina oprávněných občanů
(dále jen "podporovatelé").
Podmínkou vyhlášení referenda je iniciativa
občanů. Nepočítá se s tím,
že by návrh na konání referenda podávalo
zastupitelstvo, což by znamenalo vážné
narušení principu zastupitelské demokracie
směrem k přímé demokracii. Byla by
tím oslabena odpovědnost zastupitelstva, které
by ji referendem přenášelo na občany.
Orgány obce (obecní rada nebo zastupitelstvo) mohou
v rámci samostatné působnosti uskutečnit
dotázání obyvatelstva, nebo jednoduchý
průzkum veřejného mínění,
jestliže chtějí znát názor občanů
obce jako podklad pro rozhodování.
Není stanoven absolutní počet podpisů
potřebný k iniciativě, i když je to
v jiných zemích obvyklé a z hlediska iniciátorů
referenda by bylo výhodné znát přesný
počet podpisů potřebných k podání
návrhu, aniž by jej museli zjišťovat. Relativní
určení počtu podpisů lze totiž
použít i pro obce, které mají velmi
rozdílné počty obyvatel, i při odloučení
části obce.
Zásada č. 5.
Návrh na konání referenda musí
obsahovat
(1) přesné určení území,
na němž se konání referenda navrhuje
(název obce nebo určení její části)
(2) určení věci, o níž se
navrhuje rozhodnout referendem; jedná-li se o návrh
na rozdělení obce, přesné vymezení
souvislého území odlučující
se části obce a její název.
(3) odůvodnění návrhu včetně
ekonomické rozvahy (tj. nákladů na vykonání
rozhodnutí referenda a určení jejich zdroje);
odůvodnění může obsahovat návrh
na termín konání referenda
(4) přesné znění otázky,
navržené k rozhodnutí v referendu
(5) jméno a příjmení, místo
trvalého pobytu [zákon č. 135/1982
Sb., o hlášení a evidenci pobytu občanů],
rodné číslo a vlastnoruční
podpis navrhovatele a dvou jeho náhradníků;
nejsou-li uvedeni, považují se za náhradníky
první dva podporovatelé návrhu
(6) očíslované podpisové listiny,
které obsahují
a) vymezení území, na němž
se referendum navrhuje konat
b) přesné znění otázky,
navržené k rozhodnutí v referendu
c) jméno a příjmení a místo
trvalého pobytu navrhovatele a jeho náhradníků
d) upozornění pro podporovatele: "Tomu,
kdo podepíše vícekrát tentýž
návrh na konání referenda nebo kdo podepíše
podpisovou listinu, ač není oprávněným
občanem podle zákona o místním referendu,
může obecní rada uložit pokutu do 1000
Kčs."
e) u každého podporovatele
(I) jméno a příjmení
(II) místo trvalého pobytu [zákon
č. 135/1982 Sb., o hlášení a evidenci
pobytu občanů]
(III) rodné číslo
(IV) vlastnoruční podpis podporovatele
f) je-li uvedeno na jedné listině více
podporovatelů, jejich počet (mohou být na
každé listině očíslováni)
a také jej zveřejní na úřední
desce obecního úřadu a kromě toho
způsobem v místě obvyklým.
Činíme-li navrhovatele odpovědným
za předkládaný návrh, pak přitom
předpokládáme, že tím budou předkládané
návrhy zkvalitněny.
(1) Pokud jde o shromažďování podpisů
pod návrh na konání referenda, postupuje
se přiměřeně podle ustanovení
zákona o právu petičním [§
4 zákona č. 85/1990 Sb., o právu petičním],
nestanoví-li tento zákon jinak.
(2) Návrh na konání referenda a podpisové
listiny nesmí být vystaveny v prostorách
státních orgánů a orgánů
obce s výjimkou návrhu na konání referenda
ve věci sloučení a rozdělení
obce.
(3) Na podporu návrhu na konání referenda
mohou občané organizovat kampaň, při
níž se nevybírá poplatek z reklamních
zařízení [§
5 zákona ČNR č. 465/1990 Sb., o místních
poplatcích].
Pravidla pro shromažďování podpisů
pod návrh na konání referenda jsou v podstatě
shodná jako při shromažďování
podpisů pod petici podle zákona o právu petičním.
Vzhledem k tomu, že při místním referendu
vycházíme z principu lidové iniciativy, jsou
pro sbírání podpisů vyloučeny
prostory státních orgánů a orgánů
obce s výjimkou případu rozdělení
obce či sloučení obcí. Dále
se stanoví osvobození od místních
poplatků při organizování kampaně
na podporu návrhu.
(1) Podporovatel může podepsat podpisovou listinu
k jednomu návrhu na konání referenda jen
jedenkrát.
(2) Tomu, kdo podepíše vícekrát tentýž
návrh na konání referenda, nebo kdo podepíše
podpisovou listinu, ač není oprávněným
občanem, může obecní rada uložit
pokutu do 1000 Kčs.
(3) Pokutu lze uložit do jednoho roku ode dne, kdy došlo
k jednání uvedenému v odstavci 2. Výnos
pokut je příjmem obce. Na rozhodování
obecní rady o uložení pokuty se vztahují
obecné předpisy o správním řízení.
V této zásadě se navrhuje zakotvit povinnost
podporovatele, který má sám nést odpovědnost
za to, že je oprávněným občanem
a že návrh na konání referenda podepíše
jen jedenkrát. Za porušení této povinnosti
může obecní rada uložit takovému
občanu pokutu. Rozhodování o uložení
pokuty je v samostatné působnosti obce. Ukládání
pokut je řešeno obdobně jako v zákoně
o obcích v ustanoveních §§ 47 - 51.
Referendum nelze konat
(1) o rozpočtu
(2) o místních poplatcích
(3) o volbě a odvolání starosty, zástupce
starosty, obecní rady a členů dalších
orgánů obce
(4) jestliže by rozhodnutí referenda na základě
položené otázky mohlo být v rozporu
s obecně závaznými právními
předpisy
(5) o věcech, v nichž se rozhoduje ve správním
řízení [Zákon č. 71/1967
Sb., o správním řízení (správní
řád)]
(6) jestliže od rozhodnutí referenda do podání
návrhu na konání referenda v téže
věci neuplynulo 12 měsíců
(7) šest měsíců před konáním
voleb do zastupitelstva v obci
(8) o věcech, o kterých zastupitelstvo v obci
rozhodlo po podání návrhu na konání
referenda, kromě případu, kdy navrhovatel
nebo jeho náhradník trvá na vyhlášení
referenda a podá do 14 dnů od doručení
rozhodnutí zastupitelstva nové odůvodnění
k původnímu návrhu na konání
referenda.
V této zásadě se taxativně stanoví
věci, o nichž nelze rozhodovat v místním
referendu, přestože patří do samostatné
působnosti obce.
Referendum nelze konat o rozpočtu a o místních
poplatcích. Jestliže by se například
připustilo rozhodování v referendu o zavedení
místních poplatků, lze předpokládat,
že většina hlasujících občanů
by byla proti jejich zavedení. Obdobně i v rozpočtu
obce by byla jednostranně dávána přednost
posílení některých výdajových
položek bez ohledu na nutnost zajišťovat i jiné
úkoly obce. V naší tradici byla možnost
odvolání občanů proti rozpočtu
řešena jiným způsobem v zákoně
o obcích.
Konáním referenda o volbě či odvolání
orgánů obce by byly zásadně narušeny
principy zastupitelské demokracie.
Vzhledem k tomu, že konání referenda může
významným způsobem zatížit rozpočet
obce, je třeba omezit opakování referenda
o téže věci.
Je-li podán návrh šest měsíců
před konáním voleb, lze referendum konat
zároveň s volbami do zastupitelstva v obci. Proto
se v té době referendum nekoná, ale může
být vyhlášeno.
Iniciativa na vyhlášení referenda může
sloužit k tomu, aby se zastupitelstvo vážně
zabývalo návrhem a případně
věc projednalo a rozhodlo. Referendum se v takovém
případě nekoná.
Není-li však navrhovatel spokojen s rozhodnutím,
může na vyhlášení referenda trvat.
Zásada č. 9.
(1) Referendum vyhlašuje obecní rada.
(2) Po obdržení návrhu na konání
referenda obecní rada posoudí, zda návrh
splňuje stanovené náležitosti a zda
lze referendum konat.
(3) Obecní rada nevyhlásí referendum,
nemá-li návrh stanovené náležitosti,
nebo v případech, v nichž nelze referendum
konat. Pokud má za to, že referendum nelze vyhlásit,
vyrozumí o tom navrhovatele do 15 dnů od podání
návrhu. Jinak obecní rada ve stejné lhůtě
referendum vyhlásí.
(4) Obecní rada referendum rovněž nevyhlásí,
jestliže navrhovatel vzal svůj návrh zpět
písemným oznámením. Obecní
rada oznámí zpětvzetí návrhu
neprodleně náhradníkům. V tomto případě
obecní rada referendum vyhlásí pouze, pokud
náhradník oznámil písemně do
7 dnů od doručení oznámení,
že trvá na konání referenda.
(5) Obecní rada vyhlásí referendum tak,
aby se konalo nejdříve 4 týdny a nejpozději
3 měsíce po zveřejnění rozhodnutí
o jeho vyhlášení, není-li v návrhu
uvedena doba pozdější.
(6) V rozhodnutí o vyhlášení referenda
uvede přesné znění otázky,
která má být v referendu rozhodnuta, den,
čas a místo konání referenda.
(7) Rozhodnutí o vyhlášení referenda
a odůvodnění navrhovatele zveřejní
na úřední desce obecního úřadu
a kromě toho způsobem v místě obvyklým.
(8) Vyhlášení referenda oznámí
obecní rada příslušnému okresnímu
úřadu.
(9) Obecní rada seznámí obecní
zastupitelstvo s tím, že byl podán návrh
na konání referenda, a zastupitelstvo k němu
přijme stanovisko, pokud o věci navržené
k rozhodnutí v referendu nerozhodne.
(10) Obecní rada zveřejní stanovisko nebo
rozhodnutí obecního zastupitelstva k položené
otázce a počty hlasů podle volebních
stran při hlasování o stanovisku. Zároveň
stanovisko nebo rozhodnutí obecního zastupitelstva
neprodleně doručí navrhovateli a náhradníkům.
(11) Zjistí-li se po vyhlášení referenda,
že jde o případ, kdy referendum nelze konat,
obecní rada konání referenda zastaví.
Referendum vyhlašuje obecní rada, neboť jde pouze
o formální akt, který přísluší
výkonnému orgánu.
Zakotvuje se možnost navrhovatele disponovat návrhem
na konání referenda, navrhovatel může
vzít před vyhlášením referenda
návrh zpět. V takovém případě
se referendum vyhlásí, pokud na tom trvá
náhradník.
Stanoví se povinnosti obecní rady při vyhlášení
referenda. Zastupitelstvo přijme stanovisko, nebo má
možnost rozhodnout o navržené věci, a
to i po vyhlášení referenda až do zahájení
hlasování. Protože jde o případ,
kdy referendum nelze konat, obecní rada jeho konání
zastaví. Podáním nového odůvodnění
však dává navrhovatel nebo jeho zástupce
najevo, že na vyhlášení referenda trvá.
V novém odůvodnění se může
vyjádřit ke změněným okolnostem
v důsledku rozhodnutí zastupitelstva.
Obecní rada zveřejní stanovisko nebo rozhodnutí
zastupitelstva a poměr hlasů, což činí
komunální politiku transparentnější
pro občany.
(1) Je-li podáno více návrhů na
konání referenda, může obecní
rada rozhodnout o jejich společném konání
za předpokladu, že budou dodrženy lhůty
uvedené v zásadě č. 9, nebo že
navrhovatel souhlasí s jinou lhůtou.
(2) Pokud by se vykonání rozhodnutí referenda
o některých otázkách navzájem
vylučovalo, obecní rada na to upozorní při
vyhlášení referenda.
Sdružení několika hlasování je
motivováno především úsporností,
ale také tím, aby bylo možné rozhodovat
o alternativních řešeních.
(1) Od vyhlášení do čtyř dnů
před konáním referenda mohou občané
organizovat kampaň propagující kladnou nebo
zápornou odpověď na položenou otázku.
Při kampani se nevybírá poplatek z reklamních
zařízení [§ 5 zákona ČNR
č. 565/1990 Sb., o místních poplatcích].
(2) Obecní úřad vyhradí veřejnou
plochu pro vylepování plakátů týkajících
se referenda.
Čtyři dny jsou zvoleny s ohledem na možnost
dřívějšího hlasování
tři dny přede dnem konání referenda
a potřebného odstupu jednoho dne bez volební
kampaně.
Kampaň má sloužit k seznámení
oprávněných občanů obce s argumenty
a problematikou, týkající se otázky
položené v referendu.
(1) Tisk hlasovacích lístků pro referendum
zajistí obecní rada.
(2) Hlasovací lístky jsou na stejném papíře.
(3) Každý hlasovací lístek obsahuje
a) text "místní referendum", název
obce a případně její části,
v níž se referendum koná a označení
hlasovacího okrsku, pokud byl vytvořen
b) datum konání referenda
c) otázku položenou k rozhodnutí v referendu
d) v levé polovině lístku "ano";
v pravé polovině "ne"
e) razítko obecního úřadu stejné
barvy otištěné na stejném místě
u všech hlasovacích lístků
(4) Hlasuje-li se podle zásady č. 10 o více
otázkách zároveň, otázky se
číslují počínaje jedničkou
a opakuje se otázka a předtištěné
odpovědi.
Hlasovací lístky musí zajišťovat
tajnost hlasování a úplnou informaci o předmětu
hlasování. Proto se stanoví potřebné
náležitosti. Obdobné ustanovení je v
§ 22 zákona ČNR o volbách do zastupitelstev
v obcích.
(1) Pro hlasování a sčítání
hlasovacích lístků se v obcích mohou
vytvářet hlasovací okrsky.
(2) Obecní rada vyhlásí nejpozději
10 dnů před konáním referenda na úřední
desce a způsobem v místě obvyklým
přesnou dobu a místo konání referenda,
pokud již tak neučinila při vyhlášení
referenda.
(3) Pokud je na území obce vytvořeno více
hlasovacích okrsků, uvede obecní rada rovněž
které části obce spadají do kterého
hlasovacího okrsku a kde se nachází příslušná
hlasovací místnost.
(4) Hlasovací okrsky stanoví obecní rada
tak, aby zahrnovaly zpravidla nejvíce 1000 oprávněných
občanů.
(5) Hlasovací místnost musí být
vybavena schránkou pro hlasování, prostorem
pro úpravu hlasovacích lístků, dostatečným
množstvím hlasovacích lístků
a psacími potřebami.
(6) Pokud se konají zároveň s referendem
volby do obecního zastupitelstva, použije se zpravidla
zvláštní hlasovací schránka.
(7) Dobu hlasování stanoví obecní
rada s přihlédnutím k místním
poměrům tak, aby bylo umožněno hlasování
všem oprávněným občanům.
Pokud se hlasování koná pouze v jeden den,
koná se zpravidla od 8.00 do 20.00 hodin.
Není nutné, aby okrsky pro konání
referenda byly totožné s volebními okrsky,
neboť manipulace geometrií nepřipadá
v úvahu, ale z praktických důvodů
by to bylo vhodné.
Zřizování hlasovacích okrsků
má usnadnit sčítání výsledků
hlasování a učinit místo hlasování
dostupným pro oprávněné občany.
Obdoba ustanovení § 7, § 24 a § 25 zákona
ČNR o volbách do zastupitelstev v obcích.
(1) Pro každý hlasovací okrsek zajistí
obecní rada sestavení seznamu oprávněných
občanů (dále jen "seznam"), v němž
jsou uvedeni všichni oprávnění občané,
kteří mají trvalý pobyt [Zákon
č. 135/1982 Sb., o hlášení a evidenci
pobytu občanů] na území hlasovacího
okrsku.
(2) Oprávnění občané, kteří
po sestavení seznamů nabudou nebo pozbudou práva
rozhodovat v referendu, se do seznamu dodatečně
zapíší nebo budou vyškrtnuti.
(3) U oprávněných občanů,
u nichž je překážka v účasti
na referendu se tato skutečnost poznamená v seznamu.
(4) Oprávněný občan může
kdykoliv v úředních hodinách nahlížet
do seznamu na obecním úřadě.
(5) Každý občan může u obecního
úřadu uplatnit námitky k seznamu.
Existence seznamů má zabránit vícenásobnému
hlasování oprávněných občanů
a umožnit dřívější hlasování
v referendu. Tím se také usnadní činnost
komisí.
Právo nahlížet do seznamu jednak umožňuje
veřejnou kontrolu sestavených seznamů a bylo
by tedy nadbytečné námitkové řízení
vůči seznamům, jednak je nutné pro
to, aby oprávněný občan, chce-li navrhnout
referendum, mohl zjistit kolik podpisů potřebuje
k podání návrhu na konání referenda.
Seznam musí být pochopitelně dosud nepoužitý
při hlasování (nevyplněný).
Obdoba ustanovení § 9 a § 10 zákona ČNR
o volbách do zastupitelstev v obcích.
(1) Provedení referenda řídí sčítací
komise (dále jen "komise")
a) místní v obcích a městských
částech
b) městská ve statutárních městech
a v hlavním městě Praze.
(2) V hlasovacích okrscích se zřizují
okrskové komise.
(3) Místní komise plní rovněž
úkoly okrskové komise, nejsou-li zřízeny
hlasovací okrsky.
(4) Komise jsou nejméně pětičlenné.
(5) Členem komise může být oprávněný
občan, u něhož není překážka
ve výkonu práva rozhodovat v referendu.
(6) Členy jedné komise nesmí být
osoby blízké.
(7) Členem komise je vždy oprávněný
občan, určí-li jej navrhovatel.
(8) Další členy komise jmenuje obecní
rada, zpravidla také na návrh politických
stran a hnutí.
(9) Jedná-li se o referendum, v němž se
rozhoduje o rozdělení obce nebo městské
části, je členem místní komise
také pracovník obecního úřadu
obce nebo úřadu městské části,
která se má rozdělit, a pracovník
okresního úřadu.
(10) Komise se usnáší hlasováním
za přítomnosti nadpoloviční většiny
svých členů většinou hlasů.
V případě rovnosti hlasů se návrh
považuje za zamítnutý.
(11) Komise na svém prvním zasedání
zvolí ze svých členů předsedu
a zapisovatele.
(12) Členové komise nesmí další
osobě předat o jiných občanech žádné
informace, s nimiž se seznámili při výkonu
své funkce. To platí i o tom, kteří
občané se dostavili k hlasování.
Uvedená ustanovení se týkají členů
komisí všech stupňů, obdobně
jako v ustanovení § 13 zákona ČNR o
volbách do zastupitelstev v obcích.