Ministr dr. B. Kučera:
Vážený soudruhu presidente, vážené
soudružky a soudruzi poslanci. Dovolte mi několik
slov úvodem k návrhu zákona, kterým
se mění zákon č.176/1968 Sb., o Kanceláři
presidenta republiky, který vláda Československé
socialistické republiky předložila Federálnímu
shromáždění k projednání
a ke schválení.
Jediným účelem předloženého
vládního návrhu je provést změnu
v označení státního funkcionáře,
který stojí v čele Kanceláře
presidenta republiky. Zákon č. 176/1968 Sb. volil
pro označení tohoto funkcionáře název
"státní tajemník presidenta republiky".
Byla v tom určitá terminologická souvislost
s označením funkce státních tajemníků
ve federálních ministerstvech, jak ji vytvořil
ústavní zákon o čs. federaci. Novela
tohoto ústavního zákona tuto funkci, jak
je vám již známo, ruší. I když
náplň funkce státního tajemníka
presidenta republiky je jiná, než byla funkce státních
tajemníků ve federálních ministerstvech,
navrhuje vláda Československé socialistické
republiky se souhlasem presidenta republiky upustit od tohoto
označení i u vedoucího funkcionáře
Kanceláře presidenta republiky, neboť by to
byl dnes jediný státní orgán s tímto
názvem.
Vláda současně doporučuje vrátit
se k tradičnímu, po léta užívanému
označení "vedoucí Kanceláře
presidenta republiky". Je samozřejmé, že
se tím nic nemění na dosavadních oprávněních
tohoto funkcionáře, který má i nadále
zejména právo účastnit se schůzí
vlády Československé socialistické
republiky a stanovit se souhlasem presidenta republiky organizaci
jeho kanceláře.
Doporučuji proto jménem vlády Československé
socialistické republiky, aby Federální shromáždění
předložený návrh zákona schválilo.
Predseda FZ prof. dr. D. Hanes:
Ďakujem ministrovi Kučerovi za jeho výklad.
Stanovisko Ústavnoprávneho výboru SN, ktorému
bol návrh zákona prikázaný, prednesie
spravodajca poslanec dr. Josef Macura. Prosím, aby sa ujal
slova.
Zpravodaj poslanec dr. J. Macura:
Vážený soudruhu presidente, vážené
Federální shromáždění.
Ústavně právní výbor Sněmovny
národů projednal vládní návrh
zákona, kterým se mění dosavadní
zákon o Kanceláři presidenta republiky, na
společné schůzi s ústavně právním
výborem Sněmovny lidu dne 18. prosince t. r.
Oba výbory doporučují, aby titul "vedoucí
Kanceláře presidenta republiky" byl zakotven
v plném svém znění přímo
v zákoně a aby za tím účelem
byly vhodně upraveny § 2 a 4 návrhu zákona.
Jinak s návrhem zákona, jimž se v podstatě
provádí faktický stav, který vzešel
z rozhodnutí politických orgánů, ústavné
právní výbor Sněmovny národů
souhlasil. Z pověření tohoto výboru
proto doporučuji poslancům Sněmovny národů,
aby schválili vládní návrh zákona,
kterým se mění zák. č. 176/1968
Sb. o Kanceláři presidenta republiky, a to s úpravami
uvedenými ve společné zprávě.
Predseda FZ prof. dr. D. Hanes:
Ďakujem spravodajcovi poslancovi Macurovi. Za Ústavnoprávny
výbor Snemovne ľudu má predniesť správu
poslanec Jozef Švirec. Prosím, aby predniesol správu
výboru.
Poslanec J. Švirec:
Vážený súdruh prezident, súdružky
poslankyne, súdruhovia poslanci!
Návratom k pôvodnému označeniu "vedúci
Kancelárie prezidenta republiky" sa nič nemení
na postavení a úlohe tohto orgánu. Kancelária
prezidenta republiky bude aj naďalej zabezpečovať
úlohy vyplývajúce z činnosti prezidenta
republiky ako hlavy štátu a významného
politického činiteľa.
Z poverenia Ústavnoprávneho výboru Snemovne
ľudu odporúčam preto návrh zákona,
ktorým sa mení zákon č. 176/1968 Zb.
o Kancelárii prezidenta republiky, schváliť.
Predseda FZ prof. dr. D. Hanes:
Ďakujem spravodajcovi poslancovi Švirecovi. Písomné
prihlášky do rozpravy k tomuto návrhu zákona
neprišli. Hlási sa niekto do rozpravy k tomuto návrhu
zákona? Nikto.
Prosím ministra Kučeru, či chce niečo
povedať k správam spravodajcov. Nie. Ďakujem.
Môžeme prikročiť k hlasovaniu.
O hlasovaní o tomto návrhu zákona platí
podobne ako pri predošlom zákone ustanovenie čl.
40 odst. 3 ústavného zákona o československej
federácii. Prítomnosť poslancov obidvoch snemovní
sa podľa zistenia nezmenila. Môžeme teda pristúpiť
k hlasovaniu.
Pre zmenu navrhujem, aby ako prví hlasovali poslanci Snemovne
národov.
Kto z poslancov Snemovne národov súhlasí
s návrhom zákona v znení správy Ústavnoprávneho
výboru, nech zdvihne ruku. /Deje sa./
Je niekto proti? /Nikto./
Zdržal sa niekto hlasovania? /Nikto./
Konštatujem, že Snemovňa národov návrh
zákona schválila.
Prosím teraz poslancov Snemovne ľudu.
Kto z poslancov Snemovne ľudu súhlasí s návrhom
zákona v znení správy Ústavnoprávneho
výboru, nech zdvihne ruku. /Deje sa./
Je niekto proti? /Nikto./
Zdržal sa niekto hlasovania? /Nikto./
Konštatujem, že i Snemovňa ľudu návrh
zákona schválila.
S ohľadom na súhlasné uznesenia obidvoch snemovní
konštatujem, že Federálne zhromaždenie Československej
socialistickej republiky schválilo zákon, ktorým
sa mení zákon č. 176/1968 Zb. o Kancelárii
prezidenta republiky.
Teraz prerušujem spoločnú schôdzku Snemovne
ľudu a Snemovne národov na jednu a pol hodiny, na
večernú prestávku. Pokračovať
budeme o 20.00 hodine. Na programe bude ústavný
zákon o voľbách do národných
výborov na Slovensku. Prosím, aby ste včas
zaujali miesta.
/Schůze přerušena v 18.32 hod./
/Schůze opět zahájen v
Predseda FZ prof. dr. D. Hanes /zvoní/:
Súdružky poslankyne, súdruhovia poslanci! Budeme
pokračovať v rokovaní. Ako ďalší
bod prerokujeme
5. Návrh Slovenskej národnej rady na vydanie
ústavného zákona o voľbe poslancov krajských
národných výborov v Slovenskej socialistickej
republike /tlač 65/
Návrh za Slovenskú národnú radu odôvodní
jej podpredseda poslanec Štefan Fábry. Prosím,
aby sa ujal slova.
Spravodajca poslanec Š. Fábry:
Vážený súdruh prezident, vážené
súdružky poslankyne, vážení súdruhovia
poslanci!
Slovenská národná rada predkladá Federálnemu
zhromaždeniu ČSSR na prerokovanie a schválenie
návrh ústavného zákona o voľbe
poslancov krajských národných výborov
v Slovenskej socialistickej republike.
Robí tak na základe schválenia príslušných
opatrení na zriadenie krajských národných
výborov v Slovenskej socialistickej republike od 1. januára
1971 v Predsedníctve ÚV KSS a po prerokovaní
uvedeného návrhu ústavného zákona
vo vláde Slovenskej socialistickej republiky a na pléne
Slovenskej národnej rady.
Pri tejto príležitosti si opäť všetci
plne uvedomujeme, že ide o mimoriadne závažný
návrh ústavného zákona, ktorého
zdôvodnenie si vyžaduje rozobrať nielen právne
argumenty, ale najmä potrebu uviesť a vysvetliť
politické príčiny, pre ktoré je potrebné
vydať v tejto časovej etape ústavný
zákon o nepriamych voľbách poslancov krajských
národných výborov v Slovenskej socialistickej
republike.
Cieľom predkladaného návrhu ústavného
zákona teda je vytvoriť potrebný ústavnoprávny
základ, aby Slovenská národná rada
odchylne od platného ústavného princípu
priamych volieb do všetkých zastupiteľských
zborov mohla uskutočniť nepriame voľby poslancov
krajských národných výborov v Slovenskej
socialistickej republike k 1. januáru 1971.
Ak mám na základe poverenia Slovenskou národnou
radou zdôvodniť na tomto fóre predkladaný
návrh ústavného zákona o voľbe
poslancov krajských národných výborov
v Slovenskej socialistickej republike, dovoľte mi uviesť
niektoré skutočnosti, ktoré viedli k myšlienke
a rozhodnutiu zriadiť krajské národné
výbory v Slovenskej socialistickej republike od 1. januára
1971 a k vypracovaniu iniciatívneho návrhu ústavného
zákona o nepriamych voľbách poslancov krajských
národných výborov v Slovenskej socialistickej
republike.
K zrušeniu krajských národných výborov
na Slovensku, ako je vám známe, došlo k 1.
júlu 1969 zákonom Slovenskej národnej rady
č. 72/1969 Zb., keď sa súčasne zmenila
platná trojstupňová sústava národných
výborov na dvojstupňovú. Vedúcou myšlienkou
pritom bola snaha zjednodušiť a zlacniť výkon
štátnej správy a jej výkon čo
najviac priblížiť občanom.
Významným činiteľom v tejto súvislosti
boli nesporne opatrenia na dôsledné uskutočňovanie
princípov ústavného zákona číslo
143/1968 Zb. o čs. federácii v praktickom živote.
Predpokladalo sa, že prechod z trojstupňovej na dvojstupňovú
sústavu národných výborov sa postupne
uskutoční v celoštátnom meradle - teda
aj v Českej socialistickej republike. Vychádzali
sme totiž z toho, že hľadanie najvhodnejších
foriem a metód ako zjednodušiť, zlacniť,
ale aj skvalitniť výkon štátnej správy
a priblížiť ju občanom je rovnako aktuálnym
a naliehavým problémom, ktorý treba zásadne
riešiť v celoštátnom meradle.
Pri vyhodnocovaní poznatkov z činnosti orgánov
štátnej moci a správy v Českej socialistickej
republike sa však došlo k záveru, že nateraz
nie sú vytvorené vhodné predpoklady, aby
sa v súčasnej dobe aj perspektívne mohla
zmeniť platná sústava národných
výborov a aby sa mohol zrušiť krajský
článok. To je dôležitá skutočnosť,
ktorú musíme brať do úvahy.
Aj získané poznatky na území Slovenskej
socialistickej republiky za uplynulé obdobie od zrušenia
krajských národných výborov ukázali,
že sa nedôsledne uskutočnil prechod z trojstupňovej
na dvojstupňovú sústavu národných
výborov. Zrušením krajských národných
výborov v Slovenskej socialistickej republike sa nezvýšila
právomoc ani postavenie nižších stupňov
národných výborov tak, ako sa pôvodne
predpokladalo. Väčšia časť právomoci
a pracovnej náplne zo zrušených krajských
národných výborov prešla na príslušné
ministerstvá, menšia časť na okresné,
resp. mestské a miestne národné výbory.
Tým, že po zrušení krajských národných
výborov v Slovenskej socialistickej republike zostali krajské
výbory strany a pokračovali ďalej vo svojej
činnosti, vytvorila sa určitá nerovnovážna
situácia. Chýbal krajský orgán štátnej
moci a štátnej správy, prostredníctvom
ktorého sa má uvádzať do života
a uplatňovať v praxi vedúca úloha strany
v plnení konkrétnych úloh.
Keď sa v príslušných orgánoch posudzovali
získané poznatky za uplynulé obdobie od zrušenia
krajských národných výborov v Slovenskej
socialistickej republike a keď sa vzala do úvahy súčasná
situácia v postupnom upevňovaní integračnej
funkcie štátu v ekonomickej, ale aj v ďalších
oblastiach nášho politického a verejného
života, tak sa jednoznačne ukazuje správnym,
že treba dať opäť do súladu výkon
štátnej správy a zjednotiť ho v celoštátnom
meradle. To vyžaduje zriadiť opäť krajské
národné výbory v Slovenskej socialistickej
republike.
Nemožno pri tejto príležitosti nespomenúť
aj úvahy okolo termínu zriadenia krajských
národných výborov na rokovaniach v príslušných
orgánoch.
Všetci vieme, že volebné obdobie zastupiteľských
zborov má skončiť v budúcom roku 1971,
keď sa budú konať priame voľby. Bolo preto
namieste uvádzať argument, aby sa počkalo so
zriadením krajských národných výborov
v Slovenskej socialistickej republike a s voľbou poslancov
krajských národných výborov do doby
konania priamych volieb.
Avšak rozhodujúcim argumentom pre zriadenie krajských
národných výborov v Slovenskej socialistickej
republike k 1. januáru 1971 bolo, aby sa termín
konštituovania krajských národných výborov
určil tak, aby sa už novozriadené krajské
národné výbory v Slovenskej socialistickej
republike mohli zúčastniť prác na vypracovaní
návrhu piatej päťročnice, na prípravách
finančného plánu a rozpočtov na roky
1971-1975 - a čo je zvlášť významné
- aby sa aktívne podieľali na prácach súvisiacich
s prípravami XIV. zjazdu KSČ a s konaním
všeobecných volieb do všetkých zastupiteľských
zborov.
Pokiaľ ide o vecnú náplň činnosti
a o postavenie novozriaďovaných krajských národných
výborov v Slovenskej socialistickej republike, plne sa
rešpektujú princípy obsiahnuté v rezolúcii
XIII. zjazdu KSČ v tom zmysle, aby ťažisko činností
KNV tvorili zásadné, koncepčné úlohy
v plánovaní a financovaní, v tvorbe a ochrane
životného prostredia, v ochrane oprávnených
práv a záujmov občanov a najmä úlohy
v kultúrno-výchovnej oblasti.
Základom budovania aparátu krajských národných
výborov budú terajšie detašované
pracoviská niektorých ministerstiev Slovenskej socialistickej
republiky, ktoré sa zriadili ihneď po zrušení
krajských národných výborov na Slovensku
od 1. júla 1969. Rešpektuje sa dôsledné
dodržiavanie zásad hospodárnosti, aby sa znovuzriadením
krajských národných výborov v Slovenskej
socialistickej republike nezvýšili náklady
na štátnu správu.
Pri prerokúvaní tohto problému v príslušných
orgánoch obzvlášť zložitá
aj citlivá bola otázka volieb poslancov novozriaďovaných
KNV v Slovenskej socialistickej republike. Obnovenie mandátov
poslancov bývalých krajských národných
výborov v Slovenskej socialistickej republike nemohlo prísť
do úvahy, lebo sa KNV zrušili. Obdobne bola neprijateľná
forma použiť ustanovenia ústavného zákona
číslo 117/1969 Zb., lebo tento ústavný
zákon bol schválený v dobe, keď v Slovenskej
socialistickej republike už krajské národné
výbory neexistovali. Po náležitom zvážení
všetkých do úvahy prichádzajúcich
argumentov v Predsedníctve ÚV KSS a v Predsedníctve
ÚV KSČ bola schválená ako najprijateľnejšia
forma uskutočniť nepriame voľby poslancov krajských
národných výborov v Slovenskej socialistickej
republike na pléne Slovenskej národnej rady.
Pre vykonanie nepriamych volieb poslancov krajských národných
výborov v Slovenskej socialistickej republike má
sa vytvoriť právny základ týmto návrhom
ústavného zákona, ktorý je predložený
na schválenie Federálnemu zhromaždeniu ČSSR.