Kandidátov na poslancov krajských národných
výborov navrhne Slovenskej národnej rade Ústredný
výbor Národného frontu na podklade návrhov
krajských výborov Národného frontu
Slovenskej socialistickej republiky. Dbá sa pritom na to,
aby jednotlivé okresy mali v novozriadených krajských
národných výboroch primerané zastúpenie
so zreteľom na počet obyvateľov okresu a na veľkosť
územných obvodov.
Súdružky a súdruhovia poslanci, návrh
ústavného zákona o voľbe poslancov krajských
národných výborov v Slovenskej socialistickej
republike prerokovala dňa 3. decembra 1970 Slovenská
národná rada a príslušné výbory
Federálneho zhromaždenia ČSSR.
V zmysle záverov prijatých na rokovaniach uvedených
orgánov odporúčam schváliť predložený
návrh ústavného zákona o voľbe
poslancov krajských národných výborov
v Slovenskej socialistickej republike.
Predseda FZ prof. dr. D. Hanes:
Ďakujem podpredsedovi Slovenskej národnej rady poslancovi
Fábrymu za výklad k zákonu. Spravodajskú
správu Ústavnoprávneho výboru Snemovne
národov prednesie spravodajca poslanec Štefan Infner.
Dávam mu slovo.
Spravodajca poslanec Š. Infner:
Vážený súdruh prezident, vážený
súdruh predseda, súdružky poslankyne a súdruhovia
poslanci Federálneho zhromaždenia, Snemovne ľudu
a Snemovne národov!
Podpredseda Slovenskej národnej rady súdruh Fábry
tu uviedol pri odôvodnení iniciatívneho návrhu
zákona Slovenskej národnej rady o zriadení
krajských národných výborov, že
tento návrh bol vypracovaný vo vláde Slovenskej
socialistickej republiky z iniciatívy ÚV KSS a v
súčinnosti s ostatnými štátnymi
a spoločenskými zložkami a za súhlasu
Predsedníctva ÚV KSČ.
V súvislosti s federatívnym štátoprávnym
usporiadaním Československej socialistickej republiky
a s novým územným členením
Slovenskej socialistickej republiky, vykonaným podľa
zákona Slovenskej národnej rady č. 71/1969
Zb. boli krajské národné výbory v
Slovenskej socialistickej republike zrušené zákonom
Slovenskej národnej rady č. 72/1969 Zb. o niektorých
opatreniach v organizácii a pôsobnosti národných
výborov v Slovenskej socialistickej republike.
Bolo to v období, keď sa v našej dvojnárodnej
federácii ešte predpokladalo určité
zvýhodnenie racionalizácie štátnej správy
pri prechode na dvojstupňové riadenie nielen v orgánoch
štátnej moci a správy, ale aj v celom politickom
systéme a v spoločenských organizáciách
na celom území Československej socialistickej
republiky.
Nesplnili sa však predpoklady, ktoré sa sledovali
týmto prechodom a hlavne zrušením krajských
národných výborov, a v dnešnom štádiu,
keď sa ako nevyhnutnosť podčiarkujú integračné
funkcie československého štátu vôbec
a najmä v ekonomike, nemajú už tieto predpoklady
žiadnu perspektívu.
Naše stranícke a vládne orgány vychádzajú
pri zriaďovaní krajských národných
výborov v Slovenskej socialistickej republike z týchto
skutočností:
1. Základom politického systému nášho
socialistického štátu je postavenie vedúcej
sily tejto spoločnosti - Komunistickej strany Československa.
Ako jednotiaca a integrujúca sila má zabezpečiť
fungovanie štátnej správy na jednotlivých
úsekoch tak, aby najlepšie zodpovedalo politickým,
ekonomickým a kultúrnym potrebám i záujmom
nášho pracujúceho ľudu. V krajskom a okresnom
meradle sú to krajské a okresné organizácie
komunistickej strany. Ukázalo sa, že tu chýba
článok v plnení vedúcej úlohy
strany prostredníctvom základného orgánu
ľudovej moci a správy - krajský národný
výbor, cez ktorý sa táto vôľa
uplatňuje.
2. Ďalším dôvodom zriaďovania krajských
národných výborov v Slovenskej socialistickej
republike sú doterajšie skúsenosti z činnosti
národných výborov v Slovenskej socialistickej
republike. Neskôr sa ukázala aj potreba uviesť
do súladu štruktúru orgánov štátnej
moci so štruktúrou politických orgánov
v Slovenskej socialistickej republike.
3. Prax ukázala, že pre vládu Slovenskej socialistickej
republiky je veľmi zložité riadiť 38 národných
výborov, že sa presadzoval partikularizmus, ktorý
potom negatívne poznačil celkový vývoj
v jednotlivých krajoch.
Vychádzajúc teda z týchto skutočností
a aj z iných nutností, ktoré ešte rozvediem,
rozhodla sa naša strana, Slovenská národná
rada a vláda Slovenskej socialistickej republiky zriadiť
od 1. 1. 1971 v Slovenskej socialistickej republike krajské
národné výbory okrem iného aj z týchto
dôvodov:
1. Krajské národné výbory musia v
rámci päťročného plánu rozvoja
národného hospodárstva zabezpečiť
prípravu a plnenie plánu a rozpočtu v krajskom
meradle.
2. Krajské národné výbory sa musia
aktívne účastniť na prípravách
XIV. zjazdu KSČ a všeobecných priamych volieb
do zastupiteľských zborov.
3. Zriadením krajských národných výborov
sa neoslabí funkcia vlády Slovenskej socialistickej
republiky ako národného orgánu ale naopak,
zvýšia sa nároky na jej prácu.
Citlivým problémom bola právna otázka,
t. j. akou formou a akým spôsobom zriadiť krajské
národné výbory. Cesta obnovy mandátov
poslancov bývalých KNV alebo cesta konania všeobecných
volieb sa ukázala neschodnou. Najschodnejšou cestou
riešenia tohto problému sa javila cesta navrhovaného
zákona, t. j. že poslancov do krajských národných
výborov zvolí nepriamou voľbou Slovenská
národná rada. Z tohto dôvodu sa teda predkladá
Federálnemu zhromaždeniu na schválenie návrh
ústavného zákona, ktorým sa tento
problém rieši.
Tento spôsob má tú výhodu, že
sa voľba vykoná v jednom orgáne, že ju
možno urobiť urýchlene a že s prípravou
nebudú veľké komplikácie. Je to síce
spôsob, aký naša ústava nepredvída,
a preto tu treba zvoliť cestu ústavného zákona.
Okrem toho sa tento spôsob voľby poslancov do krajských
národných výborov navrhuje v predloženom
ústavnom zákone nakoniec aj preto, že sa krajské
národné výbory v Slovenskej socialistickej
republike majú zriadiť v období platnosti ústavného
zákona č. 117/69 Zb. o predĺžení
volebného obdobia národných výborov,
národných rád a Federálneho zhromaždenia,
Najvyššieho súdu, krajských, okresných
a vojenských súdov. Týmto zákonom
sa na prechodný čas do vykonania všeobecných
volieb do národných výborov pripustila odchýlka
od zásady priamych volieb do všetkých zastupiteľských
zborov v ČSSR.
Z týchto dôvodov je teda najvhodnejšie, aby
voľby poslancov do krajských národných
výborov vykonala nepriamou voľbou Slovenská
národná rada ako najvyšší zastupiteľský
zbor Slovenskej socialistickej republiky.
Návrh vzali na vedomie 18. 12. 1970 Ústavnoprávne
výbory Snemovne ľudu a Snemovne národov, ktoré
ho odporúčajú na schválenie Vážené
súdružky a súdruhovia, z uvedených dôvodov
vám odporúčam tento iniciatívny návrh
ústavného zákona schváliť.
Predseda FZ prof. dr. D. Hanes:
Ďakujem poslancovi Infnerovi. Žiadam poslanca Šedíka,
aby predniesol spravodajskú správu za Ústavnoprávny
výbor Snemovne ľudu.
Spravodajca poslanec J. Šedík:
Vážený súdruh prezident, vážené
súdružky poslankyne, vážení súdruhovia
poslanci!
Dôvody, ktoré vedú k opätovnému
vytvoreniu KNV v Slovenskej socialistickej republike, tu už
boli vyslovené. Považujem za nutné podčiarknuť
predovšetkým nevyhnutnosť plného súladu
sústavy miestnych orgánov štátnej moci
a správy so sústavou politických orgánov
v Slovenskej socialistickej republike. Obnovenie krajských
národných výborov vytvorí predpoklady
pre plné uplatnenie vedúcej úlohy strany
i na tomto významnom úseku štátnych
orgánov, pre zlepšenie politickej a organizátorskej
úlohy celej sústavy národných výborov,
a tým i pre plné uplatnenie základných
funkcií socialistického štátu. Z týchto
hľadísk zapadá i predložený návrh
ústavného zákona do súboru zákonov,
o ktorých dnes rokujeme.
Z poverenia Ústavnoprávneho výboru Snemovne
ľudu navrhujem preto schváliť návrh ústavného
zákona o voľbe poslancov KNV v Slovenskej socialistickej
republike, ako ho predložila Slovenská národná
rada.
Predseda FZ prof. dr. D. Hanes:
Ďakujem poslancovi Šedíkovi za spravodajskú
správu. Otváram rozpravu. Písomne sa do rozpravy
prihlásil poslanec Futej. Prosím, aby sa ujal slova.
Poslanec D. Futej:
Vážený súdruh prezident, vážené
súdružky poslankyne a súdruhovia poslanci!
Už rečníci predo mnou odôvodnili nutnosť
prijatia zákona o znovuzriadení krajských
národných výborov v Slovenskej socialistickej
republike. Plne s nimi súhlasím. Ako viete, v roku
1969 boli zrušené KNV v Slovenskej socialistickej
republike. Toto opatrenie sledovalo zámer, aby podstatná
časť pôsobnosti KNV bola presunutá do
kompetencie ONV. Pritom sa vychádzalo z požiadavky
zracionalizovania štátnej správy, ktorá
je i dnes u nás aktuálna. Vychádzalo sa i
zo skúseností niektorých socialistických
krajín. Zároveň sa predpokladalo, že
sa výkon štátnej správy ešte viac
priblíži k občanom a že sa zjednoduší
celkový systém riadenia.
V neposlednom rade zohrala významnú úlohu
pri zrušení KNV i skutočnosť, že
v tomto období sa pripravovalo federálne usporiadanie
ČSSR. Je známa objektívna situácia
i politický vývoj v tomto období v obidvoch
častiach nášho štátu. Predpokladalo
sa, že v celej republike sa prejde na dvojstupňovú
sústavu v politickom systéme ČSSR. So zrušením
KNV nedošlo k zrušeniu ostatných článkov
štátnych a politických orgánov na jednotlivých
krajských stupňoch. Rozhodujúce je to, že
v celej ČSSR je potrebné vytvárať rovnaké
podmienky pre jednotnú koncepciu vývoj a štátnej
moci a správy. Dôležité v súvislosti
s vytvorením KNV je, aby boli plnené úlohy,
ktoré vyplývajú z národohospodárskeho
plánu, z koncepcie rozvoja a perspektívneho vývoja
jednotlivých oblastí u nás, aby bol celoštátny
súlad v hospodárení národných
výborov.
Preto pri stanovení náplne činnosti KNV nemá
dôjsť k spätnej delimitácii pôsobnosti
a úloh z nižších stupňov na KNV.
Znovuzriadenie vychádza z predpokladaného vývoja
štruktúry osídlenia a urbanizácie. Roztrieštená
sídelná štruktúra sama predpokladá
viacstupňový systém miestnych orgánov
štátnej moci a správy.
Znovuzriadením KNV sa sleduje, aby ťažisko ich
činností bolo predovšetkým v oblastnom
a územnom plánovaní pri perspektívnom
stanovení, čo a ako ďalej robiť, koncepčnosť
atď. To sú hlavné úlohy, ktoré
očakávajú KNV. Ďalej je to usmerňovanie
občianskej a bytovej výstavby, dôraz bude
položený na úsek plánovania a financovania
a proporcionálneho rozvoja hospodárstva národných
výborov.
K vytvoreniu KNV od 1. 1. 1971 sa pristupuje preto, že hneď
od začiatku je nutné pristúpiť k prácam
a k plneniu päťročného plánu. Tomu
musia venovať pozornosť i krajské národné
výbory. Domnievam sa, že činnosť KNV musí
byť orientovaná na plnenie úloh celého
národného hospodárstva, aby sa tak zlepšilo
plnenie plánu, ktoré súvisí s potrebami
nášho obyvateľstva.
Poslanci KNV - podľa navrhovaného zákona -
budú volení nepriamou voľbou. Ako poslanec
môžem zodpovedne vyhlásiť, že do funkcií
sú navrhovaní ľudia čestní, politicky
a odborne pripravení, ktorí majú medzi občanmi
autoritu, sú oddaní nášmu zriadeniu
a obľúbení medzi ľuďmi. Domnievam
sa, že bude nutné, aby sa zlepšila masovopolitická
práca poslancov medzi voličmi. Skúsenosti
ukazujú, že v poslednom období sme ustupovali
od takých foriem práce, ako sú verejné
schôdze s občanmi, kde poslanci majú vysvetľovať
politiku strany, štátu a zároveň priťahovať
občanov k tvorbe a plneniu celospoločenských
úloh.
Predložený návrh zodpovedá podmienkam
i potrebám vzhľadom na to, aby sme na území
celej republiky zabezpečili jednotný systém
výkonu štátnej moci a správy. Pritom
treba prísne dbať, aby nedochádzalo k narastaniu
administratívneho aparátu. O tom síce hovoríme
pri každom uznesení a pri každom zákone,
ale potom to začne narastať a ťažko sa to
dá udržať. Treba prísne dodržiavať,
aby znovuzriadením KNV nám zbytočne nenarastal
aparát do takých rozmerov, ako si to neprajeme.
Plne podporujem predložený návrh a som presvedčený,
že pomôže zlepšiť prácu. Ďakujem
za pozornosť.
Predseda FZ prof. dr. D. Hanes:
Ďakujem poslancovi Futejovi.
Viac písomných prihlášok do diskusie
nie je. Hlási sa, prosím, ešte niekto k návrhu
SNR o slovo? /Nikto sa nehlásil./
Ak nie, vyhlasujem rozpravu za skončenú.
Prosím, pýtam sa poslanca Štefana Fábryho,
podpredsedu Slovenskej národnej rady, ktorý predniesol
návrh, či si praje slovo?
Poslanec Š. Fábry:
Nie.
Predseda FZ prof. dr. D. Hanes:
Žiadajú si slovo spravodajcovia - poslanec dr. Infner?
Spravodajca poslanec Š. Infner:
Nie.
Spravodajca poslanec J. Šedík:
Nie.
Predseda FZ prof. dr. D. Hanes:
Môžeme teda pristúpiť k hlasovaniu podľa
ustanovenia čl. 41 ústavného zákona
o čs. federácii, ktorý požaduje schválenie
zákona trojpätinovou väčšinou Snemovne
ľudu a trojpätinovou väčšinou obidvoch
častí Snemovne národov.
Podľa zistenia momentále je prítomných
zo Snemovne ľudu 201 poslancov, čiže to ďaleko
prevyšuje trojpätinovú väčšinu
všetkých poslancov Snemovne ľudu. Zo Snemovne
národov je prítomných 47 poslancov z ČSR
a 62 poslancov zo SSR. V oboch prípadoch to ďaleko
prevyšuje trojpätinovú väčšinu.
Dávam teda hlasovať. Najprv budú hlasovať
poslanci Snemovne ľudu o predloženom návrhu ústavného
zákona o voľbe poslancov krajských národných
výborov v Slovenskej socialistickej republike podľa
návrhu spravodajcu.