1. Ještě v průběhu prvního čtvrtletí
předloží vláda Federálnímu
shromáždění zákon o socialistických
podnicích. V tomto zákoně vychází
vláda ze zásady značné samostatnosti
podniků. Jsme přitom toho názoru, že
nelze vytvořit relativně autonomní podnik,
aniž budeme řešit problém, kdo bude jeho
podnikání řídit a jaké je postavení
pracovního kolektivu. V podstatě půjde o
to, přetvářet postupně socialistické
podniky v aktivní subjekty řízení,
které budou schopny v rámci hospodářské
politiky státu a platných předpisů
o svém dalším vývoji iniciativně
samy o sobě rozhodovat. V zákoně mají
být zakotveny i zásady působnosti podnikových
rad jako formy demokratické účasti pracujících
na řízení socialistických podniků.
Budou stanovena opatření k zajištění
stability vedení podniků. Zákon o socialistických
podnicích má dále umožnit vytváření
různých zájmových svazů, které
budou hájit společný zájem podniků
v jednotlivých odvětvích a oborech činnosti.
Zvýšená samostatnost podniků vyžaduje
stanovení pravidel, jimiž stát vymezí
podmínky, v kterých podniky budou moci rozvíjet
svou podnikatelskou činnost. Půjde např.
o vymezení rozsahu oprávnění k výrobě
nebo oprávnění k obchodu, o pravidla hospodářské
soutěže mezi socialistickými podniky a popřípadě
také o vymezení důsledků při
porušování těchto pravidel. Všechny
tyto otázky upraví samostatný zákon
o podnikatelské činnosti, který vláda
současně připravuje, tak aby mohl nabýt
účinnosti současně se zákonem
o podniku.
Přechod na novou úpravu postavení a řízení
socialistických podniků má probíhat
v několika etapách v průběhu letošního
roku, tak aby se jak státní orgány, tak i
podniky mohly na tyto změny připravit. Nová
úprava počítá samozřejmě
též s účastí státu na
podnikání - a to v nejrůznějších
formách.
2. V letošním roce připraví vláda
jako součást ekonomické reformy zásadní
přestavbu daňových odvodových povinností
podniků, a to tak, aby mohla být zavedena prvním
lednem 1970. Usilujeme přitom o odstranění
dosavadního nepřehledného systému
odvodových povinností a zároveň o
vytváření podmínek pro větší
stabilizaci pravidel hospodaření podniku. Navíc
touto reformou sledujeme vytvoření systému
účinnější regulace důchodové
bilance jak podniků, tak i obyvatelstva a státu.
3. V oblasti cenové soustavy připravuje vláda
opatření, která povedou k vytváření
a rozšiřování přímých
tržních spojení mezi výrobci a spotřebiteli,
musí pokračovat proces postupného propojování
cenových okruhů, tj. nákupních, velkoobchodních
cen, cen zahraničního obchodu a maloobchodních
cen. Přitom se nelze vyhnout opatření, která
se dotknou zájmů jednotlivých skupin výrobců
a spotřebitelů. Budeme však usilovat o to,
aby tyto změny otevřely cesty dalšímu
efektivnímu ekonomickému rozvoji. To znamená,
že budeme orientovat cenové úpravy tak, aby
společně s ostatními ekonomickými
nástroji podporovaly rozvoj efektivní výroby
a současně působily na omezování
neefektivních článků výroby
a zabraňovaly ekonomicky neodůvodněné
tvorbě zisku. V maloobchodních cenách není
možno se vyhnout úpravám znamenajícím
při oboustranném pohybu cen celkové zvýšení
jejich hladiny. To je objektivní nutnost, vyplývající
z vnitřního pohybu ekonomiky, z hluboké nerovnováhy
na trhu zboží a služeb a z existence vážných
deformací uvnitř soustavy maloobchodních
cen. Vláda považuje za neúnosné připustit
v roce 1969 takový pohyb maloobchodních cen, k jakému
by mohlo dojít při živelném prosazení
současné nerovnováhy na trhu. Proto počítá
jen s nezbytným růstem maloobchodních cen;
přitom hodlá v souladu s dohodou s Ústřední
radou odborů zabezpečovat růst reálné
mzdy v průměru o 2,5 - 3 %. Federální
vláda přejímá i ostatní závazky
uvedené v dohodě vlády a ÚRO na rok
1968 - 1969. Projedná také obdobné požadavky
rolníků - a to v rámci plnění
programu zdůvodněného vyrovnávání
rozdílů v oblasti sociální a důchodové
politiky mezi zemědělstvím a ostatními
úseky národního hospodářství.
V souvislosti s pohybem maloobchodních cen budou zároveň
zabezpečovány i příslušné
kompenzace u těch skupin obyvatelstva, jejichž reálný
příjem není závislý na skutečném
pracovním přínosu v daném období.
Zejména se to bude týkat důchodců
a rodin s dětmi. V souladu s přijatým zákonem
o změnách v důchodovém zabezpečení
účastníků odboje vláda zajišťuje,
aby ti, kteří se zasloužili o svobodu v naší
vlasti, byli v rámci našich možností zabezpečeni.
4. Základním úkolem zahraničního
obchodu je zajistit rychlý růst vývozu efektivního,
kvalitního zboží schopného světové
konkurence. Současně budeme postupně omezovat
ztrátové a méně efektivní vývozy,
které se v našem exportu udržují jen v
důsledku napjaté zahraničně obchodní
bilance. Vláda učiní v tomto smyslu opatření
směřující ke zjednodušení
systému ekonomických vztahů při provádění
zahraničního obchodu. Dosavadní systém
totiž umožňuje vývoz neefektivních
výrobků bez podstatnějšího postihu
výrobců a vývozců takového
zboží. Proto bude postupně vytvářena
situace, ve které se efektivnost výroby i exportu
bude bezprostředně odrážet na výsledcích
podniků. Je nezbytné, aby se této situaci
přizpůsobilo již nyní chování
podnikatelů.
5. V rámci programu konsolidace hospodářství
připravuje vláda - spolu s rozvíjením
ekonomické reformy - další klíčové
úkoly, zejména směrnice k pětiletému
plánu do roku 1975. Tyto dokumenty, které vláda
předloží v průběhu tohoto roku,
zahrnou program obnovy ekonomické rovnováhy, koncepci
dalšího rozvoje československé ekonomiky,
včetně potřebných strukturálních
změn.
Při zpracování těchto dokumentů
bude vláda vycházet z potenciálních
možností mezinárodní dělby práce,
především v rámci RVHP. Více
než 70 % obratu zahraničního obchodu je realizováno
v zemích socialistického společenství
a tvoří tak základní orientaci vnějších
ekonomických vztahů naší země.
I nadále budeme tuto orientaci prohlubovat. Zvláštní
pozornost chceme věnovat rozvoji spolupráce se SSSR,
jehož ekonomika pro nás představuje ohromné
zázemí s trvalým a perspektivním výhledem.
Soudobý světový ekonomický vývoj
je spjat s vyššími formami kooperace. Vláda
proto pokládá za nutné věnovat soustavnou
pozornost zdokonalování metod a uplatňování
vyšších forem hospodářské
a vědeckotechnické spolupráce v RVHP. Účast
Československa by v tomto společenství měla
přispívat k intenzívnějším
cestám spolupráce.
Budeme i nadále rozvíjet vzájemně
výhodné vztahy v oblasti obchodu a vědecké
a technické spolupráce k ostatnímu světu,
průmyslově vyspělým kapitalistickým
státům a rozvojovým zemím. V souvislosti
s nutností zvýšit efektivnost čs. obchodu
bude vláda spolu s národními vládami
podporovat úsilí podniků o navázání
licenční, výrobní i obchodní
spolupráce se zahraničními podniky, pokud
je to výhodné pro naše národní
hospodářství.
Vláda přitom vychází z toho, že v oblasti rozvoje mezinárodní kooperace připadá významná úloha našim socialistickým podnikatelům, kteří mají široký prostor pro svoji iniciativu.
Paralelně s realizací těchto úkolů
musí federální vláda - společně
s národními vládami - vynaložit velké
úsilí na dořešení některých
dosud otevřených otázek hospodářského
vývoje v roce 1969. Nepodařilo se nám dosud
plně dořešit problémy zásobování
vnitřního trhu a vyrovnání bilance
zahraničního obchodu, zejména s kapitalistickými
státy. Zvýšenou pozornost je nutno věnovat
dovozu s cílem soustředit se na řešení
rozhodujících úkolů hospodářské
politiky.
Vláda bude podporovat rozvoj místního socialistického
podnikání, služeb, místní výroby
a řemesel. Budeme vytvářet vhodné
podmínky pro zakládání nových
místních podniků a družstev a pro ekonomické
osamostatnění jejich provozoven. Tím vytvoříme
prostor pro rozvoj iniciativy pracovníků bez zbytečné
administrativy a řídících článků.
Zákonná úprava drobného osobního
podnikání má umožnit jednotlivcům
a jejich rodinným příslušníkům
samostatně poskytovat služby, opravy, zakázkovou
a jinou drobnou výrobu. Přitom vláda nesleduje
posílení soukromého sektoru, ale snaží
se vyplnit mezery v nedostatkových oborech a vyvolat zdravou
soutěživost.
Za svou prvořadou povinnost považuje vláda
v úzké součinnosti s národními
vládami vytváření podmínek
pro komplexní řešení bytového
problému, zejména v materiálně technické
základně, ve stavebních kapacitách
a ve zlepšení územní přípravy
- a to ve městech i na vesnici. Jak uvedl ve svém
novoročním projevu již president republiky,
je nezbytné rozvinout bytovou výstavbu i za cenu
tvrdších podmínek pro rozvoj průmyslových
investic. Byty je nutno stavět především
lepším využitím vlastních kapacit,
ale neuzavírat se ani využití dovozních
zdrojů.
Významným úkolem zůstává
nadále další intenzifikace zemědělské
výroby. Proto bude vláda všestranně
prosazovat, aby dodavatelská odvětví, včetně
dovozu, zabezpečovala pro rozvoj zemědělské
výroby dostatečný sortiment vysoce efektivních
výrobků. Za nedílnou součást
řešení problematiky zemědělství
považuje vláda rozvoj navazujícího zpracovatelského
průmyslu, zvláště potravinářského.
V průběhu letošního roku vláda
posoudí též nezbytnost případných
úprav právního postavení zemědělských
družstev a družstevních podniků.
Naše hospodářství má veliké
rezervy dalšího růstu. Skutečné
rozvinutí smělé iniciativy podniků
i jednotlivců, zvýšení pracovní
morálky, péče o jakost, o racionalizaci výrobních
a pracovních procesů, to je společná
věc všech, jak těch, kdo výrobu řídí,
tak pracovních kolektivů, které by se měly
na tvorbě programu aktivně podílet.
Československo není velká země - ani
rozsahem, ani počtem obyvatelstva. Chceme-li se přesto
ve světě prosadit, můžeme toho dosáhnout
jen svou kulturou, vědou a také svým postavením
ve světové ekonomice. Proto je úkol vlády
právě v této oblasti mimořádně
významný.
Soudružky a soudruzi poslanci!
Dlouhodobá kontinuita hlavních směrů
československé zahraniční politiky
vychází ze základního cíle,
který důsledně sledujeme, tj. ze zabezpečení
mírových podmínek pro rozvoj naší
socialistické společnosti a zajištění
její bezpečnosti a svrchovanosti. Chceme ujistit
náš lid, že principy suverenity, nevměšování,
vzájemně výhodné spolupráce,
dodržování rovnoprávných vztahů
a územní nedotknutelnosti patří ke
stěžejním zásadám, ze kterých
bude vycházet naše úsilí. O jejich plné
uplatnění se bude opírat, v souladu se zájmy
státu, naše zahraničně politická
linie.
Vláda ve své zahraničně politické
činnosti navazuje na vládní prohlášení
z 24. dubna a z 13. září 1968 a bude je dále
rozvíjet ve všech hlavních směrech.
Jsme si dobře vědomi neobyčejné složitosti
současné mezinárodní situace ve světě,
rozděleném třídními, národnostními
a jinými konflikty. Se zřetelem k tomuto faktu posuzujeme
naše mezinárodní postavení.
Vycházejíc z historicky dané a neměnné
příslušnosti naší země k
soustavě socialistických států, bude
vláda usilovat o to, aby se ČSSR aktivně
podílela na udržení míru a upevňování
postavení socialismu ve světě a aby v souladu
se svými internacionálními závazky
spolu s ostatními socialistickými zeměmi
účinně čelila agresívní
politice imperialismu.
Vláda hodlá provádět aktivní
a iniciativní zahraniční politiku, která
bude v maximálním souladu jak s našimi národními
zájmy a potřebami, tak internacionálními
závazky. Při jejím provádění
budeme, stejně jako v minulosti, vycházet také
ze zájmů o co nejširší mezinárodní
vztahy a respektovat obecnou platnost základních
zásad mezinárodního práva. Jsme přesvědčeni,
že zájmy světového míru, neustále
ohrožovaného nukleární katastrofou,
vyžadují, aby vlády všech zemí
upřímně a neúnavně usilovaly
o řešení konfliktních situací
pokojnými prostředky a o vytváření
podmínek pro vzájemné dorozumění
a prohlubování mírové spolupráce
mezi národy. Jen na takových principech může
být založeno uvolňování napětí
ve světě.