Nejrychlejší cesta k jejich využití vede
i nás přes rychlé zvýšení
výroby rostlinné a v ní zejména výroby
krmiv. To nejlépe dokazuje situace v živočišné
výrobě v letošním roce. Do letošního
roku jsme vstupovali s vážnými nedostatky v
plnění plánovaných zástavů
hospodářských zvířat. Ještě
k 31. březnu 1959 chybělo do plánovaných
stavů v kraji téměř 8000 kusů
skotu, z toho více než 3200 krav a téměř
36 000 kusů prasat. Tyto nedostatky byly celkem v krátké
době odstraněny a dnes má kraj vyrovnány
stavy skotu, téměř vyrovnány stavy
prasat a chybí již jen krávy, jejichž
počet se také rychle doplňuje. Složitější
je však otázka zabezpečení dostatečné
výroby krmiv, aby pod statně rychleji než dosud
rostla užitkovost zvířat jako hlavní
zdroj růstu živočišné výroby.
JZD našeho kraje provádějí celou řadu
opatření k rozvoji výroby krmiv. Kukuřice,
která ještě přede dvěma roky
byla v JZD celkem neznámou plodinou, je letos zaseta na
10 000 ha půdy. V uplynulých dvou letech se podstatně
rozšířily plochy čistých kultur
jetelů, rozšířilo se pěstování
různých směsek na zelené krmení
a zvýšila se i péče o ošetřování
luk.
Hlavní význam pro rozšíření
krmné základny bude mít i na Vysočině
podstatné zvýšení výnosů
na loukách a pastvinách, které jsou při
jejich výměře - téměř
100 000 ha - hlavním zdrojem suché píce.
Proto družstevníci tak radostně přivítali
rozhodnutí strany a vlády o zvýšení
pomoci při provádění melioračních
prací, které mají být v průběhu
příštích 15 let v našem kraji provedeny
na více než 86 000 ha polí a luk v hodnotě
téměř jedné a čtvrt miliardy
korun. Vždyť jen provedení prací samo
o sobě, přesto že jde jen o 20% zemědělské
půdy kraje, představuje zvýšení
zemědělské výroby asi o 18%.
Proto se také naši družstevníci i pracovníci
státních statků rychle rozhodují pro
založení melioračních družstev.
Dnes jsou již v Jihlavském kraji založena čtyři
meliorační družstva a sedm přípravných
výborů, takže členy melioračních
družstev se do konce letošního roku stane převážná
většina JZD i provozoven státních statků.
Založená meliorační družstva zahajují
intenzívně činnost. Zpracovala již plány
pro rok 1959 a zahájila praktickou práci. Všechna
započala již s údržbou dosavadních
melioračních zařízení. Meliorační
družstvo na okrese Žďár nad Sázavou
zahájilo již přípravy k těžbě
rašeliny pro rozšíření možností
hnojení, na okrese Velké Meziříčí
obnovilo meliorační družstvo Oslava výrobu
v zastavené cihelně a počítá
v ní s výrobou 400 000 kusů drenážních
trubek ročně. Stejně důkladně
se meliorační družstva připravují
na příští rok, kdy se rozsah melioračních
prací v kraji podstatně rozšíří.
Pro ještě rychlejší rozvoj činnosti
potřebují však meliorační družstva
urychleně vyřešit dodávky strojů
a zařízení, ať již jde o vlastní
meliorační práce či výrobu
a těžbu stavebního materiálu. Finanční
prostředky by většina melioračních
družstev získala z vlastních zdrojů
a tato opatření by přispěla k podstatnému
snížení nákladů na meliorační
práce.
Chci upozornit v této souvislosti ještě na
jednu otázku. Pro předpokládané rozšíření
melioračních prací je třeba podstatně
zvýšit výrobu drenážních
trubek. Pracovníci KNV a krajského podniku zemědělských
meliorací položili na pokusný pozemek ve výměře
3 ha drenáž ze skleněných trubek. Ukazuje
se, že tyto trubky se plně osvědčují.
Při kladení drenáže byly ztráty
rozbitím nižší než u trubek pálených
a drenáž působí velmi dobře.
Přitom podle předběžných odhadů,
kdyby trubky byly vyráběny lisováním,
byl by náklad pouze asi o 15 % vyšší,
než na trubky pálené, ovšem jejich životnost
je prakticky neomezená. Snad by stálo za úvahu
z některé sklárny v našem kraji závod
na jejich výrobu vybudovat jako doplňkovou výrobu.
Stejně velký význam pro zrychlení
růstu zemědělské výroby má
rozhodnutí KSČ a vlády o změně
ve způsobu vybavování našeho zemědělství
mechanizačními prostředky. V kraji bylo v
první etapě odprodáno JZD 553 traktorů,
210 mlátiček a stovky dalších strojů
a nářadí v celkové hodnotě
téměř 23 miliónů Kčs,
z nichž JZD z vlastních prostředků uhradila
19 miliónů Kčs. V druhé etapě,
která skončila přede žněmi, bylo
spolu s dalšími stroji družstvům odprodáno
407 traktorů, 454 samovazů a 171 mlátiček.
Již první i druhá etapa jarních prací
ukázala, že toto opatření velmi prospěje
při řešení problémů rostlinné
výroby. Dokladem toho je osev jařin a sázení
brambor, které bylo provedeno v tak krátké
době, jako nikdy předtím a nelze přirozeně
přehlížet ani tu skutečnost, že
převodem strojů do JZD se značně umožňuje
zvyšování kulturní práce na vesnici,
že i při všech nedostatcích, které
mechanizace našeho zemědělství ještě
má, začíná se měnit charakter
práce na vesnici a přibližuje se charakteru
práce v průmyslu. Bude tedy převod strojů
do přímého vlastnictví představovat
nejen významné změny v organizaci práce
a ekonomice JZD, ale i velmi významný nástroj
budování kulturní revoluce na vesnici. Proto
agitační masově politická práce
musí směřovat k tomu, aby všechna družstva
význam těchto opatření pochopila a
dovedla vytvořit takové předpoklady, aby
se projevila v maximální míře.
Stejně významná jsou i opatření
ÚV strany k zavedení nového systému
výkupu a jednotných cen, která byla radostně
přijata družstevníky ze všech JZD kraje.
Přednosti nového systému výkupu spočívají
zejména v tom, že zabezpečují plnou
hmotnou zainteresovanost každého družstva na
růstu výroby a tržní produkce a při
plném zachování zájmů společnosti,
vyjádřených státním plánem,
umožňují široce rozvinout iniciativu všech
družstevníků a využít místních
přírodních a ekonomických podmínek.
V souvislosti s novým systémem výkupu však
vystupují do popředí některé
nové, velmi důležité otázky ekonomiky
JZD. Zejména vystupují do popředí
otázky zajištění socialistické
rozšířené reprodukce v každém
družstvu, která byla dosud zajišťována
převážnou měrou různými
formami přímé státní pomoci.
Péče o ni dnes přechází především
na JZD sama, i když stát bude nadále družstvům
významně pomáhat, zejména snížením
cen zemědělských strojů, elektrické
energie a úvěry a podporami na investice a podobně.
Jednotné ceny dávají každému
jednotnému zemědělskému družstvu
možnost zvyšovat neustále vlastní zdroje
pro rozšíření základních
výrobních prostředků. Vždyť
např. v našem kraji se zvýší na
základě jednotných cen hrubé důchody
JZD z prodeje devíti hlavních druhů zemědělských
výrobků o 162 340 649 Kčs, tj. o 21,7 %.
Změny v poskytování některých
forem přímé pomoci státu, rozvoj mechanizace,
plánem předpokládaný rozsah melioračních
prací, rozsah investic, které jen v Jihlavském
kraji v letošním roce představují 236
miliónů Kčs, a další faktory
vyžadují, aby se všechna JZD důkladně
zamyslela nad tím, jak důchody, zvýšené
zavedením jednotných cen, správně
rozdělit. Celostátně se předpokládá,
že již v roce 1960 se JZD budou vlastními zdroji
podílet na rozšířené hodnotě
základních výrobních prostředků
33,7 % a v roce 1965 dokonce 75,4 %. To před pokládá,
aby již v roce 1960 činila dotace nedělitelného
fondu 406 Kčs a v roce 1965 664 Kčs na jeden hektar
zemědělské půdy. V tomto směru
nás čeká veliký kus vysvětlovací
práce mezi družstevníky. Náš kraj
nepatří mezi špatné kraje a přece
dotace nedělitelného fondu představovala
v roce 1958 pouze 9,84 % hrubých příjmů
a 247 Kčs na jeden hektar zemědělské
půdy. Ještě lépe ukazuje tento problém
podrobnější pohled na některé
okresy v kraji. Tak např. JZD okresu Jihlava plánují
pro rok 1959 v celoročních výrobních
plánech dotaci nedělitelného fondu 9 % hrubých
příjmů, ale splátkové povinnosti
na investiční úvěry představují
plných 4,3 % hrubých příjmů,
takže při dnešní dotaci by zdaleka nebyl
v okrese Jihlava zajištěn růst vlastních
družstevních zdrojů rozšířené
socialistické reprodukce.
Právem tedy předložený návrh
zákona o JZD zdůrazňuje význam všech
družstevních fondů a péči o jejich
dotaci. Bez toho nebude reálně zabezpečen
rychlý rozvoj zemědělské výroby
a její zvyšování.
Nový systém výkupu nepředpokládá
jen růst zemědělské výroby,
ale i rychlé zvyšování produktivity
práce a snižování vlastních nákladů
v zemědělství. Cesta k dosažení
těchto cílů, pro níž nový
systém výkupu vytváří mimořádně
příznivé předpoklady, je v rychlém
a masovém zavádění pokrokové
technologie, zejména do živočišné
výroby.
Přestože zkusenosti družstev i u nás jsou
teprve krátké, mluví jednoznačně
pro pokrokovou technologii. Tak např. JZD Čáslavsko
na okrese Pacov adaptovalo stodolu pro ustájení
250 prasat na hluboké podestýlce nákladem
1350 Kčs. Nebo JZD Slavonice na okrese Dačice zavedlo
výkrm prasat pomocí automatických krmítek
a výsledek je ve zkrácení doby výkrmu
o 79 dní a snížení nákladů
na výrobu 1 kg vepřového masa z dřívějších
12 až 16 Kčs na 5 až 6 Kčs. Podobných
příkladů by bylo možno uvádět
desítky z JZD i státních statků. Velkovýrobní
technologie si proto do našich družstev razí
cestu velmi rychle.
Bude však třeba družstevníkům daleko
konkrétněji radit a pomáhat tak, aby velkovýrobní
technologie přinesla účinek maximální.
Pracovníci ČSAZV odhadují, že např.
výroba vepřového masa je nejrentabilnější
v automatizované výkrmně se zástavem
1000 - 1200 prasat. Takový zástav prasat - a podobně
je tomu i v ostatních odvětvích živočišné
výroby - však nemůže chovat v našem
kraji ani jedno JZD. Je proto naprosto správné,
že návrh zákona o JZD umožňuje
a podporuje široké zavádění výrobní
kooperace mezi JZD a že kooperaci orientuje na hlavní
odvětví zemědělské výroby.
Nový systém výkupu a jím vytvořené
nové ekonomické vztahy mezi družstvy a státem
i uvnitř JZD zvyšují mimořádným
způsobem nároky na vedoucí družstevní
kádry i samotné družstevníky.
Mohl bych uvést z našeho kraje dosti příkladů,
jak kádrové posílení vedení
družstva pomohlo v krátké době vyřešit
i velmi složité problémy. Z těchto příkladů
uvedu alespoň jeden: JZD Slavonice na okrese Dačice
o výměře 1000 ha je pohraniční
družstvo a od svého založení bylo družstvem
zaostávajícím. Teprve v letošním
roce, když bylo za vydatné pomoci OV KSČ i
ONV kádrově posíleno vysláním
zkušených pracovníků vedení družstva,
ukazuje se, že ani zde nejsou neřešitelné
problémy a družstvo se velmi rychle dostává
na úroveň družstev průměrných.
Věnujeme proto v našem kraji kádrovému
posilování družstev mimořádnou
pozornost. Jen od březnového zasedání
ÚV strany přešlo do zaostávajících
a ekonomicky slabých JZD téměř sto
pracovníků z různých úseků
na delší dobu i natrvalo. Dalších několik
desítek pracovníků přejde do JZD natrvalo
nyní, v souvislosti s přestavbou řízení
zemědělství, kterou právě v
kraji připravujeme.
Nespoléháme ovšem jen na "dovoz"
kádrů do družstev, ale především
s výchovou dnešních funkcionářů
JZD. Počítáme proto pro zimní období
s pořádáním řady krátkodobých
kursů pro jednotlivé funkcionáře JZD.
Jednu z hlavních možností zvýšení
odborné úrovně a rozšíření
zkušeností nejen funkcionářů,
ale i pracovníků JZD spatřujeme v tom, aby
tito družstevníci chodili "na zkušenou"
k pracovníkům předních JZD a provozoven
státních statků. Tento způsob jsme
již v několika družstvech vyzkoušeli a plně
se nám osvědčil.
Soudružky a soudruzi poslanci!
Návrh zákona o JZD, který je nám předložen
k projednání, je novým důkazem péče
naší strany a vlády Národní fronty
o rozvoj socialistické zemědělské
velkovýroby. Vychází z přeměn,
ke kterým na naší vesnici došlo a vytváří
předpoklady pro rychlé politické i ekonomické
upevnění JZD. Bude zcela jistě vděčně
přijat veškerým družstevním rolnictvem
a přispěje k dovršení výstavby
socialismu v naší vlasti. (Potlesk.)
Podpredseda Žiak: Dávam slovo posl. Capovi.
Posl. Cap: Vážené Národné
zhromaždenie, súdružky a súdruhovia!
Na dnešné plenárne zasadnutie sú predložené
na prejednanie niektoré zákonné opatrenia
na úseku poľnohospodárskej výroby. Sú
to návrhy zákonov, ktoré vychádzajú
z uznesenia XI. sjazdu KSČ a rozhodne nám pomôžu
urobiť ďalšie dôležité opatrenia
vo zvyšovaní poľnohospodárskej výroby.
Desaťročné skúsenosti v budovaní
JRD nás vedú k tomu, aby sme mnohé veci na
poľnohospodárskom úseku prispôsobili
k novým podmienkam nášho spoločenského
života.
Prechodom malých a stredných roľníkov
od súkromnej malovýroby k spoločnému
družstevnému hospodáreniu nastali veľké
zmeny na našich dedinách. Sú to zmeny nielen
v tom, že na dedine namiesto niekoľko sto súkromne
hospodáriacich roľníkov, ktorí hospodárili
na niekoľko tisíc parcelách, dnes hospodári
jedno družstvo na niekoľkých družstevných
veľkých lánoch. Sú to hlavne zmeny v
celej forme poľnohospodárskej výroby, v myslení
družstevných roľníkov a nie v poslednej
miere v ich pomere k našej spoločnosti.
Tieto zmeny sú zvlášť výrazné
na východnom Slovensku, kde poľnohospodárska
výroba a s tým celý život bol najzaostalejší
v celej našej vlasti. Môžeme povedať tak,
že prechod k spoločnému socialistickému
družstevnému hospodáreniu sa uskutočnil
z polofeudalizmu.
Buržoázna republika ponechala na východnom
Slovensku stovky veľkostatkov a aj z rozparcelovanej časti
boli vytvorené väčšinou zbytkové
statky. Ani nehovoriac o tom, že tisovský tzv. slovenský
štát, ako aj hortiovský okupačný
režim naďalej podporoval a upevňoval ich existenciu.
Príchodom slávnej Sovietskej armády boli
vytvorené podmienky na rozdelenie veľkostatkov medzi
bezzemkov, malých a stredných roľníkov.
Preto malí a strední roľníci v našom
kraji ako prví pochopili význam zakladania JRD a
rýchle prechádzali od dreveného pluhu a biednej
kravičky k modernému vysoko výkonnému
traktoru. Z bývalých deputátnikov, malých
a stredných roľníkov, stali sa družstevní
agronómovia, zootechnici, predsedovia JRD, ovládatelia
celej techniky v poľnohospodárstve.
Také sú zhruba zmeny v poľnohospodárstve
na východnom Slovensku.
Bolo by ovšem nesprávne, keby sme videli len úspechy
a kladné stránky veci. Sme si toho plne vedomí,
že máme ešte veľa nedostatkov, že mnoho
dôležitých problémov čaká
na riešenie. Napriek veľkej pomoci, ktorá od
robotníckej triedy sa dostáva dedine, poľnohospodárska
výroba silne zaostáva za možnosťami, ktoré
sú pred nami.
Preto robíme účinné opatrenia na odstránenie
týchto nedostatkov. Na druhej strane si uvedomujeme, že
to vyžaduje od straníckych orgánov a národných
výborov veľa úsilia.
Tým, že socialistický sektor dnes v našom
kraji obhospodaruje 82,5 % z celej výmery poľnohospodárskej
pôdy, sme vytvorili len prvé predpoklady k zvyšovaniu
poľnohospodárskej výroby. Je teraz na nás,
aby sme učili družstevníkov ozaj socialisticky
hospodáriť a zaviesť do družstiev všetky
pokrokové formy a metódy modernej poľnohospodárskej
výroby. V prvom rade musíme zvýšiť
hektárové výnosy a tak celú rastlinnú
produkciu, ktorá je základom aj živočíšnej
výroby.
Nový zákon o JRD, zákon o zavedení
nového spôsobu výkupu poľnohospodárskych
produktov, o ochrane pôdneho fondu a o poľnohospodárskej
dani, úzko súvisí a bude mať ďalekosiahly
význam v živote našich JRD. Je treba vidieť,
že hlavne doterajší systém vo výkupe
bol taký, že silne podporoval silnejšie JRD,
kde poľnohospodárska výroba bola na vysokej
úrovni a takto svoje produkty družstvo mohlo predávať
v prevážnej miere za nákupné ceny. Preto
realizačné ceny v týchto JRD boli nepomerne
vysoké oproti slabším družstvám,
ktoré svoje produkty predávali prevážne
len za výkupné ceny. Takto slabé JRD len
veľmi ťažko sa upevňovali. Podľa novej
cenovej politiky v prvom rade sa zvýšia príjmy
slabších družstiev, čo je nakoniec veľmi
správne. Preto sa očakáva, že aj zaostávajúce
JRD práve následkom novej cenovej politiky sa upevnia
a budú rapídne zvyšovať aj svoju výrobu.