Ve smyslu § 89 odst. 1 zákona
ČNR č. 35/1989 Sb., o jednacím řádu
České národní rady v platném
znění, předkládám poslancům
následující interpelaci poslance Oldřicha
Vrchy na ministra spravedlnosti Jiřího Nováka.
Interpelace je přílohou tohoto sněmovního
tisku.
Příloha
Vážený pane
ministře,
Okresní státní
zastupitelství v Bruntále pod značkou 1 Zt
115/94 ze dne 14.4.1994 podalo u Okresního soudu v Bruntále
obžalobu Okresního státního zástupce
v Bruntále na pana Stanislava Vyhňáka,
nar. 11.2.1919 v Nenkovicích okr. Hodonín, důchodce,
bytem Krnov, M. Gorkého 50 okr. Bruntál, že
v jednací síni okresního soudu a to v průběhu
ústního jednání prohlásil o
notáři v Krnově JUDR. Karlu Rinkem, nar.
24.5.1955, že je nacistický pohrobek, jehož
rodiče byli Henlainovci a nacisté, kteří
jejich rodinu vyhnati z Krnova a dále, že jej notář
přiměl k podpisu nepravdivého notářského
zápisu atd. (příloha č.l).
Na základě tohoto
vydal samosoudce okresního soudu v Bruntále Trestní
příkaz ze dne 27.4.1994, že obviněný
Stanislav Vyhňák je vinen, že o jiném
sdělil nepravdivý údaj atd., čímž
spáchal trestný čin pomluvy podle §
206 odst. 1 trestního zákona a odsuzuje se podle
§ 206/1 tr. zák. s přihlédnutím
k § 314 e odst. 2 tr. ř. k trestu odnětí
svobody v trvání, 3 (tří) měsíců
podmíněně na zkušební dobu v
délce 1 (jednoho) roku. (Příloha č.2)
V danném případě
samosoudce pan Mgr. Vladimír Čermák
neuvádí v Trestním příkazu
zda celou záležitost nějak ověřoval
neb zda vyslechl svědky. Vydal tedy rozsudek pouze
na základě obžaloby státního
zástupce, což je v rozporu soudnického řádu.
Vůbec tedy nezkoumal zda se výrok obžalovaného
zakládá na pravdě či nikoliv.
Jak je všeobecně známo
i ze sdělovacích prostředků jsou takovýmto
výrokem označováni občané,
seskupení či politické strany a to veřejně,
avšak žádné takovéto tresty nejsou
vydávány i když tyto výroky jsou naprosto
nepravdivé. Věřím pane ministře,
že bude sjednána náprava a to tak, že
tresty v naší ČR budou platit pro všechny
stejně spravedlivě.
S pozdravem
V Praze dne 23. 6.1994
Příloha:
2x
Okresní státní zastupitelství v Bruntále
1 Zt 115/94 | V Bruntále dne 14. 4. 1994 |
Okresnímu soudu
v Bruntále
nar. 17. 2. 1919 v Nenkovicích, okr. Hodonín, důchodce, bytem Krnov, M. Gorkého 50, okr. Bruntál,
dne 5. 11. 1993 v dopoledních hodinách v Bruntále, v jednací místnosti okresního soudu v průběhu ústního jednání za přítomnosti nejméně čtyř osob prohlásil o notáři v Krnově JUDr. Karlu Rinkem, nar. 24. 5. 1955, že je nacistický pohrobek, jehož rodiče byli Henlainovci a nacisté, kteří jejich rodinu vyhnali z Krnova a dále, že jej notář přiměl k podpisu nepravdivého notářského zápisu, přesto, že věděl, že jde o nepravdivé údaje,
tedy | o jiném sdělil nepravdivý údaj, který je způsobilý značnou měrou ohrozit jeho vážnost u spoluobčanů, zejména jej poškodit v zaměstnání, |
trestný čin pomluvy
podle § 206 odst. 1. trestního zákona.
Navrhuji: | 1. | U hl. líčení vyslechnout jako svědky Judr. Karla Rinkeho č. 1. 7, L. a H. Rinkeovi č. 1. 10, 14, JUDr. R. Grygu č. 1. 17, JUDr. Z. Kociána č. 1. 19, E. Svobodovou č. 1. 21, Z. Vyhňáka č. 1. 23, |
2. | Z důkazu číst u hl. líčení záznamy, zprávy MěÚ Krnov, opis RT, vše na č. 1. 25-27. |
Obviněný Stanislav Vyhňák v minulosti převedl svůj rodinný domek v Krnově na svého synovce Zdeňka Vyhňáka, se kterým se posléze nepohodl a žádal po notáři v Krnově JUDr. Karlu Rinkem, aby notářský zápis o převodu domu anuloval. Když neuspěl, došlo k soudnímu sporu mezi ním a jeho synovcem Zdeňkem Vyhňákem, který je zastupován JUDr. Zbyňkem Kociánem.
V průběhu ústního jednání v jednací místnosti okresního soudu v Bruntále dne 5. 11. 1963 v dopoledních hodinách, když Stanislav Vyhňák byl seznamován s notářským zápisem o převodu nemovitosti, rozčílil se, tvrdil, že notářský zápis je nepravdivý, že byl přinucen notářem k podpisu a poté, když byl napomenut, prohlásil o notáři JUDr. Karlu Rinkem, že je nacistický pohrobek, jehož rodiče byli Henlainovci a nacisté, že celou jejich rodinu vyhnali z Krnova, přesto, že mu bylo známo, že to není pravda, když rodiče notáře dosud žijí v Krnově, jsou české národnosti a české státní příslušnosti.
Obviněný se ke shora popsanému jednání v podstatě doznal, na svých tvrzeních však setrval, uvedl, že byl tehdy rozčilen, když podle jeho názoru jej notář poškodil, a proto jej nemá rád.
Jednání obviněného je dále dokumentováno svědeckými výpověďmi osob jednání přítomných, tedy především výpovědí soudce JUDr. Grygy, zapisovatelky Kamily Svobodové, účastníka řízení Zdeňka Vyhňáka a jeho právního zástupce JUDr. Zbyňka Kociána. Z výpovědi rodičů notáře pak vyplývá, že oba jsou české národnosti a státní příslušnosti, popřeli tvrzení obviněného, s tím, že notář i jeho rodiče shodně uvedli,že výroky obviněného jsou nejen hrubě urážlivé, ale také výrazně poškozují notáře v jeho zaměstnání, pokud jde o jeho důvěryhodnost a pochopitelně také na občanské pověsti poškozují rodiče notáře. Z šetření vyšetřovatele pak také vyplývá, že notář JUDr. Rinke a jeho rodiče jsou české národnosti a české státní příslušnosti, otec notáře je vojákem ČR.
Pokud tedy obviněný Stanislav Vyhňák rozšiřovala veřejně prohlašoval o notáři JUDr. Karlu Rinkem nepravdivé údaje, poškozující jej v zaměstnání, ohrožující jeho vážnost u spoluobčanů, dopustil se trestného činu pomluvy dle § 206 odst. 1 trestního zákona.
Obviněný Stanislav Vyhňák se sice v minulosti dopustil trestného činu, avšak vzhledem k výraznému časovému odstupu k tomuto nelze přihlížet, v místě bydliště dle zprávy Městského úřadu v Krnově není k chování obviněného negativních poznatků.
Jednání obviněného,
motivované nezvládnutou agresivitou, porušuje
zájem společnosti na nedotknutelnosti osoby a cti
jednotlivých občanů, je tedy pro společnost
nebezpečné a obviněný Stanislav Vyhňák
je proto důvodně žalován.
![](o1067_01.gif)
Samosoudce okresního (obvodního, městského) soudu v Bruntále
vydal dne 27. 4. 1994 v Bruntále
následující
trestní příkaz
nar. 11. 2. 1919 v Nenkovicích okres Hodonín, důchodce
bytem Krnov, M. Gorkého
č. 50, okres Bruntál
dne 5. 11. 1993 v dopoledních hodinách v Bruntále, v jednací místnosti Okresního soudu v průběhu ústního jednání za přítomnosti nejméně čtyř osob prohlásil o notáři v Krnově JUDr. Karlu Rinkem, nar. 24. 5. 1955, že je nacistický pohrobek, jehož rodiče byli Henlainovci a nacisté, kteří jejich rodinu vyhnali z Krnova a dále, že jej notář přiměl k podpisu nepravdivého notářského zápisu, přesto, že věděl, že jde o nepravdivé údaje,
tedy | o jiném sdělil nepravdivý údaj, který je způsobilý značnou měrou ohrozit jeho vážnost u spoluobčanů, zejména jej poškodit v zaměstnání, |
trestný čin pomluvy podle § 206 odst. 1. trestního zákona.
podle § 206/1 tr. zák. s přihlédnutím k § 314 e odst. 2 tr. ř. k trestu odnětí svobody v trvání 3 /tří/ měsíců.
Podle §§ 58 odst. 1
písm. a) trestního zákona a 59 odst. 1 trestního
zákona se mu výkontrestu podmíněně
odkládá na zkušební dobu v délce
1 /jednoho/ roku.
Poučení: Proti tomuto
trestnímu příkazu lze do osmi dnů
od jeho doručení podat u zdejšího soudu
odpor. Právo podat odpor nenáleží poškozenému.
Pokud je odpor podán včas a oprávněnou
osobou, trestní příkaz se ruší
a ve věci bude nařízeno hlavní líčení.
Jinak se trestní příkaz stává
pravomocným a vykonatelným. Při projednávání
věci v hl. líčení není samosoudce
vázán právní kvalifikací ani
druhem a výměrou trestu obsaženými v
tr. příkazu.
V Bruntále, dne 27. 4. 1994