Ministr pro hospodářskou
soutěž Stanislav Bělehrádek zaslal odpověď
na interpelaci poslance Františka Brožíka dopisem
ze dne 9. prosince 1993.
Podle § 89 zákona
ČNR č. 35/1989 Sb., o jednacím řádu
České národní rady, v platném
znění, předkládám Poslanecké
sněmovně odpověď ministra pro hospodářskou
soutěž Stanislava Bělehrádka na interpelaci
poslance Františka Brožíka. Odpověď
je přílohou tohoto sněmovního tisku.
Příloha
Brno 9. prosince 1993 | |
Č.j. 210/604/93 |
Vážený pane
poslanče,
zaujímám stanovisko
k interpelaci, kterou jste přednesl v Poslanecké
sněmovně Parlamentu české republiky
dne 10. listopadu 1993 ve věci privatizace lomu Zbraslav.
O privatizaci českých
cementáren projevily jíž v r. 1990 zájem
nejvýznamnější západoevropské
cementářské koncerny, a to především
proto, že celková technologická úroveň
našich cementáren je na podstatně vyšším
stupni vývoje než v okolních postkomunistických
zemích, jak pokud
jde o vybavení relativně moderními rotačními
pecemi na výpal slínku, tak co se týká
moderních oběhových mlýnic. Rovněž
surovinová základna většiny českých
cementáren je v průměru na velmi solidní
úrovni. V procesu transformace byl dán důraz
na to, aby jednotlivé cementárny v ČR byly
rozděleny soutěžním způsobem
mezi vzájemně si konkurující subjekty
tak, aby žádný z nich nezískal dominantní
postavení na trhu. V důsledku kapitálových
vazeb, které nejsou zcela průhledné a které
se i nadále uskutečňují
bez možnosti je, zásadním způsobem ovlivnit,
dochází však ke kapitálové koncentraci,
která např. v případě fúze
Heidelberger Zement AG s Cimenteries CBR představuje získání
dominantního podílu na českém trhu
výroby cementu.
Kapitálové transakce mezi
cementářskými společnostmi jsou ministerstvem
pro hospodářskou soutěž sledovány,
je třeba však vzít v úvahu, že
k nim dochází nezávisle na zájmech
českého průmyslu a bez možnosti do těchto
vztahů ze strany státu výrazněji zasahovat.
Jistou koncentraci kapitálu
lze očekávat pochopitelně i v oblasti betonáren
a transportbetonu, kde je v současné době
v důsledku neukončeného procesu transformace
značně nepřehledná situace pokud jde
o postavení jednotlivých subjektů trhu. Strategickou
úlohu zde budou mít právní
vztahy k dobývacím prostorům přírodního
kameniva, jako jedné z výchozích surovin
při výrobě betonu.
Konkrétní lokalita
- Štěrkovna (lom) Zbraslav - je jednou ze čtyř
provozoven s.p. Středokámen Praha. Těží
přírodní kámen, upravuje ho na stavební
kamenivo, které dodává dalším
zpracovatelům a stavebním organizacím pro
jejich činnost na území hl. m. Prahy, event.
v přilehlých okresech středočeského
regionu. Štěrkovna Zbraslav je prakticky jedinou velkokapacitní
výrobnou drceného kameniva na území
hl. m. Prahy a má
tedy mimořádný význam pro zásobování
tímto materiálem všech stavebních organizací
v Praze, a to m.j. proto, že je schopna odběratelům
dodávat relativně široký sortiment výrobků
v požadované kvalitě. Technologické
zařízení štěrkovny je schopno
vyrábět cca
1 mil. tun drceného a tříděného
kameniva příslušných frakcí za
rok. Vzhledem k poklesu stavební činnosti na území
ČR je současná výrobní kapacita
využita jen z cca 50. I když se v ekonomicky přijatelné
vzdálenosti od Prahy (30 až 40 km) vyskytuje
několik dalších štěrkoven, lze
za podstatné pro zásobování kvalitním
kamenivem pokládat pouze štěrkovny Klecany,
Mořina, Bytíz, Řeporyje a Holý Vrch.
Z toho je zřejmé, že postavení Štěrkovny
Zbraslav lze na trhu drceného tříděného
kameniva, geograficky vymezeném
územím hl. m. Prahy a přilehlým okolím,
pokládat za dominantní ve smyslu zákona o
ochraně hospodářské soutěže.
V číselném vyjádření
představuje Štěrkovna Zbraslav pro uvedený
trh cca 35 obrat, přičemž přibližně
dalších 35 % je tvořeno dodávkami ze
Štěrkovny Klecany,
zatímco další lokality se podílejí
na zbylých cca 20 trhu.
Na privatizaci Štěrkovny
Zbraslav byly podány celkem čtyři privatizační
projekty. Základní. privatizační projekt
byl zpracován managementem státního podniku
Středokámen Praha, konkurenční privatizační
projekty pak dvěma fyzickými osobami (p. ing. Hynek
Čep a p. Vladimír Pospíšil) a spol.
s r.o. Motovia, Praha Zbraslav. Všechny privatizační
projekty navrhují přímý prodej předem
určenému zájemci. Prokazatelně nelze
zjistit jakoukoliv souvislost
žádného z uvedených subjektů
s cementářskými společnostmi Cimenteries
CBR ani Heidelberger Zement AG. Prozatím nedošlo k
projednání privatizačních projektů
ve schvalovací komisi ministerstva pro správu národního
majetku a jeho privatizaci a jak
jsem byl informován pracovníky tohoto ministerstva,
budou při projednávání vzaty v úvahu
všechny argumenty uvedené ve Vaší interpelaci.
Při schvalování bude postupováno tak,
aby byly plně respektovány obecné požadavky
na privatizaci, tedy i ohled na dominantní
postavení účastníků na příslušném
relevantním trhu. Nelze přitom vyloučit ani
Vámi naznačený postup v tom smyslu, že
pokud by žádný z předložených
privatizačních projektů nevyhovoval cílům
privatizace z hlediska zájmů ekonomiky státu,
bylo by možno využít
zákonného ustanovení, které umožňuje
v takovém případě nařídit
vypracování nového zakladatelského
projektu s předem určenými podmínkami.
Z hlediska ochrany hospodářské soutěže
zdůrazňuji, že ať již v rámci
privatizace získá Štěrkovnu Zbraslav
kterýkoliv ze zájemců,
získá tím současně i dominantní
postavení, které je na příslušném
relevantním trhu již dnes současnou realitou.
Dominantní postavení není zákonem
na ochranu hospodářské soutěže
zakázáno, nesmí však docházet
k jeho zneužívání.
Vážený pan poslanec
František Brožík
Parlament České republiky
Poslanecká sněmovna
Sněmovní 4