Parlament se usnesl na tomto zákoně
České republiky:
Zákon č. 141/1961
Sb., o trestním řízení soudním
(trestní řád), ve znění zákona
č. 57/1965 Sb., zákona č. 58/1969 Sb., zákona
č. 149/1969 Sb., zákona č. 48/1973 Sb., zákona
č. 29/1978 Sb., zákona č. 43/1980 Sb., zákona
č. 159/1989 Sb., zákona č. 178/1990 Sb.,
zákona č. 303/1990 Sb., zákona č.
558/1991 Sb., zákona č. 25/1993 Sb. a zákona
č. 115/1993 Sb., se mění a doplňuje
takto:
1. V § 2 odst. 5 zní:
"Orgány činné v trestním řízení
postupují tak, aby byl zjištěn skutkový
stav věcí, o němž nejsou důvodné
pochybnosti, a to v rozsahu, který je nezbytný pro
jejich rozhodnutí. Bez návrhu stran objasňují
stejně pečlivě okolnosti svědčící
ve prospěch i v neprospěch obviněného.
Doznání obviněného nezbavuje orgány
činné v trestním řízení
povinnosti přezkoumat všechny
okolnosti případu.".
2. V § 2 odst. 7 se vypouštějí
slova "v nejširší míře".
3. V § 2 odst. 10 větě
první se vypouštějí slova "v široké
míře".
4. V § 2 odst. 14 se připojuje
věta: "Orgány činné v trestním
řízení vedou řízení
a vyhotovují svá rozhodnutí v českém
jazyce."
5. Nadpis nad § 7 zní:
"Součinnost státních orgánů,
fyzických a právnických osob".
6. V § 8 odst. 1 věta
prvá zní: "Státní orgány,
právnické a fyzické osoby jsou povinny bez
zbytečného odkladu a nestanoví-li zvláštní
předpis jinak i bez úplaty vyhovovat dožádáním
orgánů činných v trestním řízení
při plnění jejich úkolů.".
7. § 8 odst. 2 zní:
"(2) Údaje, které
jsou jinak předmětem bankovního tajemství,
a v řízení o trestném činu
zkrácení daně nebo jiném obdobném
činu i údaje získané v daňovém
řízení, smí v přípravném
řízení požadovat se souhlasem soudce
státní zástupce. V řízení
před soudem může takové údaje
požadovat předseda senátu.".
8. V § 10 odst. 2 se slova
"musí být o tom vyžádáno
vyjádření ministra spravedlnosti; toto vyjádření
je pro všechny orgány činné v trestním
řízení závazné", nahrazují
slovy "rozhodne o tom na návrh dotčené
osoby, státního zástupce nebo soudu nejvyšší
soud".
9. V § 11 odst. 2 větě
první se slova "a) nebo b)" nahrazují
slovy "a), b) nebo h)".
10. V § 12 odst. 1 se slovo "vyhledávací"
nahrazuje slovem "policejní".
11. § 12 odst. 2 zní:
"(2) Policejními orgány
se rozumějí orgány Policie České
republiky. Stejné postavení mají v řízení
o trestných činech příslušníků
ozbrojených sil i pověřené orgány
vojenské policie a v řízení o trestných
činech příslušníků Vězeňské
služby České republiky pověřené
orgány této služby.".
12. V § 12 odst. 3 se vypouštějí
slova "vojenský obvodový soud, vyšší
vojenský soud".
13. V § 12 odst. 4 se vypouštějí
z věty první slova "a pokud z jednotlivých
ustanovení nevyplývá něco jiného,
i vojenský obvodový soud" a z věty druhé
slova "a pokud z jednotlivých ustanovení nevyplývá
něco jiného, i vyšší vojenský
soud".
14. V § 12 odst. 5 se vypouštějí
slova "a pokud z jednotlivých ustanovení nevyplývá
něco jiného, i vojenský obvodový prokurátor"
a slova "a pokud z jednotlivých ustanovení
nevyplývá něco jiného, i vyšší
vojenský prokurátor".
15. V § 12 odst. 10 zní:
"(10) Trestním řízením
se rozumí řízení podle tohoto zákona,
trestním stíháním pak úsek
řízení od zahájení trestního
stíhání až do právní moci
rozsudku,případně jiného rozhodnutí
orgánu činného v trestním řízení
ve věci samé a přípravným řízením
úsek od zahájení trestního stíhání,
případně od provedení neodkladných
nebo neopakovatelných
úkonů (§ 160 odst. 1,2), do podání
obžaloby, postoupení věci, přerušení
nebo zastavení trestního stíhání
před podáním obžaloby.".
16. § 12 odst. 11 zní:
"(11) Pokračuje-li
obviněný v jednání, pro které
je stíhán i po sdělení obvinění,
posuzuje se takové jednání od tohoto
úkonu jako nový skutek.".
17. V § 13 se vypouštějí
slova "vojenské obvodové soudy, vyšší
vojenské soudy".
18. § 14 a 15 se vypouštějí.
19. V § 20 se vypouští odstavec 3.
20. V § 26 se dosavadní
text označuje jako odstavec 1, před slovo "soud"
vkládá slovo "okresní" a připojuje
se nový odstavec 2, který zní:
(2) Soud, u něhož
státní zástupce podal návrh podle
odstavce 1, se stává příslušným
k provádění všech úkonů
soudu po celé přípravné řízení,
pokud nedojde k postoupení věci z důvodu
příslušnosti jiného státního
zástupce činného mimo obvod tohoto soudu.".
21. § 30 odst. 1 zní:
"(1) Z vykonávání
úkonů trestního řízení
je vyloučen soudce nebo přísedící,
státní zástupce, vyšetřovatel
a policejní orgán, u něhož lze mít
pochybnosti, že pro poměr k projednávané
věci nebo k osobám, jichž se úkon přímo
dotýká, k jejich obhájcům, zákonným
zástupcům a zmocněncům, nebo pro poměr
k jinému orgánu činnému v trestním
řízení nemůže nestranně
rozhodovat.".
22. V § 30 odst. 2 větě
prvé se slovo "vyhledávací"
nahrazuje slovem "policejní".
23. § 31 zní:
(1) O vyloučení
z důvodů uvedených v § 30 rozhodne orgán,
kterého se tyto důvody týkají, a to
i bez návrhu. O vyloučení soudce nebo přísedícího,
pokud rozhodují v senátě, rozhodne tento
senát.
(2) Proti rozhodnutí podle
odstavce 1 je přípustná stížnost.
(3) O stížnosti rozhodne
orgán bezprostředně nadřízený
orgánu, jenž napadené rozhodnutí vydal.".
24. V § 32 se slova "proti
obviněnému teprve tehdy, bylo-li proti němu
vzneseno obvinění (§ 163) nebo mu bylo sděleno
obvinění (§ 169)" nahrazují slovy
"teprve tehdy, bylo-li mu sděleno obvinění
(§ 160)".
25. V § 33 odst. 1 větě
třetí se za slovo "obhájce" vkládají
slova "nebo za podmínek uvedených v odstavci
2 žádat o jeho ustanovení". Odkaz v závorce
ve větě páté zní: "(§
165)".
26. V § 33 odst. 2 zní:
"(2) Obviněný,
který osvědčí, že nemá
dostatečných prostředků, aby hradil
náklady obhajoby, má nárok na obhajobu bezplatnou
nebo za sníženou odměnu.".
27. V § 36a odst. 1 písm. b) se slovo "devatenáctý"
nahrazuje slovem "osmnáctý".
28. V § 36a odst. 2 písm. c) se slovo "devatenáctý"
nahrazuje slovem "osmnáctý".
29. V § 38 se za odstavec 1 vkládá nový
odstavec 2, který zní:
"(2) Obviněnému
bude obhájce ustanoven též tehdy, jestliže
o to požádá (§ 33 odst. 1) a jsou splněny
podmínky uvedené v § 33 odst. 2.".
Dosavadní odstavec 2 se
označuje jako odstavec 3.
30. V § 40 větě
druhé se vypouštějí slova "na svou
žádost nebo na žádost obviněného"
a v poslední větě se slova "O zproštění
rozhodne" nahrazují slovy "Povinnosti
obhajování zprostí".
31. V § 41 odst. 2 se vypouštějí
slova "a vyhledávacích".
32. V § 45 odst. 2 větě
prvé se slova "může k výkonu těchto
práv poškozenému ustanovit" nahrazují
slovy "ustanoví k výkonu práv poškozenému".
33. V § 53 odst. 1 větě
prvé se slovo "vyhledávací" nahrazuje
slovem "policejní" a ve větě druhé
se slovo "vyhledávacího" nahrazuje slovem
"policejního" a vypouštějí
se slova "popřípadě též
dožádáním vojenského soudu nebo
vojenského prokurátora".
34. V § 53 se vypouští odstavec 3.
35. V § 55 odst. 1 písm.
c) se na konci připojují slova: "a u obviněného
též adresu, kterou uvede pro účely doručování
(§ 62, 63),".
36. V § 55 se za odstavec 1 vkládá nový
odstavec 2, který zní:
"(2) Hrozí-li svědku
nebo osobě jemu blízké v souvislosti s podáním
svědectví újma na zdraví nebo jiné
vážné nebezpečí, jméno
a příjmení svědka a jeho další
osobní údaje se do protokolu nezapisují,
ale vedou se odděleně od trestního spisu
a mohou se s nimi seznamovat jen orgány činně
v trestním řízení. Svědek se
poučí o právu podepsat protokol o výslechu
smyšleným jménem a příjmením,
pod kterým je pak veden.".
Dosavadní odstavce 2,3
a 4 se označují jako odstavce 3,4 a 5.
37. V § 59 odst. 1 druhé
větě se za slovo "telegraficky" vkládá
slovo "telefaxem".
38. V § 60 odst. 4 písm. a) se slovo "vyhledávacímu"
nahrazuje slovem "policejnímu".
39. V § 62 odst. 1 se na
konci připojuje věta: "Je-li adresátem
obviněný, doručuje se mu na adresu, kterou
k tomu účelu uvedl (§ 55 odst. 1 písm.
c).".
40. V § 62 odst. 2 se za
slovo "orgán" připojují slova "nebo
orgán obce".
41. V § 62 odst. 4 věta
prvá zní: "Není-li takové osoby,
zásilka se uloží a adresát se vhodným
způsobem vyrozumí, kde si ji může vyzvednout.".
42. V § 63 odst. 1 písm. c) se slovo "vyhledávací"
nahrazuje slovem "policejní".
43. § 63 odst. 2 a 3 zní:
"(2) Nebyl-li adresát
zásilky, kterou je třeba doručit do vlastních
rukou zastižen, zásilka se uloží a adresát
se vhodným způsobem vyrozumí, kde si ji může
vyzvednout. Nevyzvedne-li si adresát zásilku do
tří dnů od uložení, považuje
se poslední den této lhůty za den doručení,
i když se adresát o uložení nedověděl,
ačkoliv se v místě doručení
zdržuje.
(3) Uložit doručovanou
zásilku podle odstavce 2 nelze, doručuje-li se
a) obviněnému obžaloba,
rozsudek, trestní příkaz nebo předvolání
k hlavnímu líčení nebo veřejnému
zasedání,
b) jiná písemnost,
jestliže to předseda senátu, státní
zástupce, nebo vyšetřovatel z důležitých
důvodů nařídí.".
44. V § 64 odst. 2 se slovo "vyhledávací"
nahrazuje slovem "policejní".
45. V § 65 odst. 1 větě
poslední se slovo "vyhledávacího"
nahrazuje slovem "policejního".
46. § 65 odst. 2 zní:
"(2) V přípravném
řízení může státní
zástupce, vyšetřovatel nebo policejní
orgán práva uvedená v odstavci 1 ze závažných
důvodů odepřít. Závažnost
důvodů, ze kterých toto právo odepřel
vyšetřovatel nebo policejní orgán, je
na žádost osoby, jíž se odepření
týká, státní zástupce povinen
urychleně přezkoumat. Toto právo nelze odepřít
obviněnému a obhájci, jakmile byli
upozorněni na možnost
prostudovat spisy.".
47. V § 65 odst. 3 poslední
větě se slova "usnesení o vznesení
obvinění (§ 163) nebo do záznamu o sdělení
obvinění (§ 169)" nahrazují slovy
"do záznamu o sdělení obvinění
(§ 160 odst. 1)".
48. V § 66 odst. 1 se slovo
"vyhledávacímu" nahrazuje slovem "policejnímu",
slovo "vyhledávacím" se nahrazuje slovem
"policejním" a slova "2000 Kčs"
se nahrazují slovy "50000 Kč".
49. V § 66 odst. 3 se vypouštějí
slova "obhájce nebo" a slova "orgán
činný v trestním řízení"
se nahrazují slovem "soud".
50. V § 68 věta první
zní: "Vzít do vazby lze toliko osobu, které
bylo sděleno obvinění (§ 160).".
51. V § 69 odst. 5 se na
konci připojuje věta, která zní: "Obviněný
má právo požadovat, aby obhájce byl
přítomen při jeho výslechu, pokud
je v uvedené lhůtě dosažitelný."
52. § 71. zní:
(1) Vazba může trvat
v přípravném řízení
a v řízení před soudem jen nezbytně
nutnou dobu. Jestliže by vazba v přípravném
řízení přesáhla šest měsíců
a propuštěním obviněného na svobodu
by mohlo být zmařeno nebo ztíženo dosažení
účelu trestního řízení,
na návrh státního zástupce může
o dalším trvání vazby do jednoho roku
rozhodnout soudce a nad tuto lhůtu, nejvýše
však do dvou let, může rozhodnout senát.
(2) Vazba v řízení
před soudem spolu s vazbou v přípravném
řízení nesmí trvat déle než
dva roky. Pokud nebylo možné pro obtížnost
věci nebo z jiných závažných
důvodů trestní stíhání
v této lhůtě skončit a propuštěním
obviněného na svobodu hrozí, že bude
zmařeno nebo podstatně ztíženo dosažení
účelu trestního
řízení, může a dalším
trvání vazby na nezbytně nutnou dobu rozhodnout
nejvyšší soud.
(3) Prodloužit vazbu podle
odstavců 1 a 2 lze jen tak, aby vykonaná vazba a
lhůta, o níž je trvání vazby
prodlouženo, nepřesáhla polovinu sazby trestu
odnětí svobody nejpřísněji
trestného činu, pro nějž je obviněný
v době rozhodování o prodloužení
stíhán.
(4) Návrh na prodloužení
lhůty podle odstavce 2 podává v řízení
před soudem předseda senátu a v přípravném
řízení nejvyšší státní
zástupce.
(5) Návrh na prodloužení
lhůty podle odstavce 1 a 2 je nutno doručit soudu
nejpozději patnáct dnů před skončením
příslušné lhůty. Pokud návrh
není uvedeným způsobem předložen,
musí předseda senátu a v přípravném
řízení státní zástupce
propustit obviněného na svobodu nejpozději
den po uplynutí lhůty, na níž bylo trvání
vazby omezeno.
(6) Za podmínek uvedených
v odstavci 2 je nejvyšší státní
zástupce povinen podat návrh na prodloužení
vazby způsobem uvedeným v odstavci 5 i tehdy, jestliže
v době kratší než patnáct dnů
před skončením vazební lhůty
podá obžalobu.
(6) Lhůty uvedené
v odstavcích 1 a 2 se počítají od
doby, kdy došlo k zatčení nebo zadržení
obviněného, anebo nepředcházelo-li
zatčení nebo zadržení, od doby, kdy
došlo na základě rozhodnutí o vazbě
k omezení osobní svobody obviněného.
Při vrácení věci státnímu
zástupci k došetření běží
lhůta uvedená v odstavci 1 ode dne, kdy byl spis
doručen státnímu zástupci.
(7) Délka trvání
vazby, o níž bylo rozhodnuto podle § 275 odst.
3 nebo § 287, se posuzuje samostatně a nezávisle
na vazbě v původním řízení.".
53. V § 72 odst. 1 větě
prvé se za slovo "trvají" připojují
slova "nebo zda se nezměnily".
54. V § 72 odst. 2 poslední
větě se slova "obviněný, neuvede-li
v ní jiné důvody, opakovat až po uplynutí
čtrnácti dnů od právní moci
rozhodnutí" nahrazují slovy "obviněný
opakovat, jen pokud v ní uvádí nové
skutečnosti, jinak ji v přípravném
řízení státní zástupce
a v řízení před soudem předseda
senátu odmítne. O odmítnutí je třeba
obviněného vyrozumět.".
55. V § 73 odst. 1 písm.
a) se slova "vyšetřovateli nebo vyhledávacímu
orgánu" nahrazují slovy "nebo vyšetřovateli".
56. V § 73a odst. 1 se slova
"obviněný složil peněžitou
záruku a soud nebo soudce ji přijme (odstavec 2)"
nahrazují slovy "přijme složenou peněžitou
záruku, jejíž výši určil".
57. V § 73a odst. 2 se slova
"Kčs do 1000000 Kčs" nahrazují
slovy "Kč výše".
58. V § 73a odst. 3 písm.
a) se slova "vyšetřovatele nebo vyhledávacího
orgánu" nahrazují slovy "nebo vyšetřovatele".
59. V § 73a se vypouští odstavec 5.
60. § 74 včetně
nadpisu zní:
(1) Proti rozhodnutí o
vazbě (§ 68, 69, 72, 73, 73a), s výjimkou rozhodnutí
o jejím prodloužení (§ 71 odst. 1, 4),
je přípustná stížnost.
(2) Odkladný účinek
má pouze stížnost státního zástupce
proti rozhodnutí o propuštění obviněného
z vazby (§ 72, 73, 73a) a stížnost stran proti
rozhodnutí o připadnutí peněžité
záruky státu (§ 73a). Byl-li však státní
zástupce při vyhlášení takového
rozhodnutí přítomen, má jeho stížnost
odkladný účinek jen
tehdy, byla-li podána ihned po vyhlášení
rozhodnutí: jde-li o propuštění z vazby
po vyhlášení zprošťujícího
rozsudku, má stížnost státního
zástupce odkladný účinek jen tehdy,
podal-li státní zástupce také odvolání
proti rozsudku."
61. V § 74a odst. 3 se vypouštějí
slova "a 74" a připojuje se věta: "Proti
rozhodnutí podle odstavce 1 je přípustná
stížnost."
62. V § 75 se z nadpisu vypouštějí
slova "nebo vyhledávacím orgánem"
a v odstavci 1 větě první se vypouštějí
slova "nebo vyhledávací orgán".
63. V § 76 odst. 1 věta
první zní: "Osobu podezřelou ze spáchání
trestného činu může, je-li dán
některý z důvodů vazby (§ 67),
vyšetřovatel v naléhavých případech
zadržet, i když jí dosud nebylo sděleno
obvinění (§ 160 odst. 1).".
64. § 76 odst. 2, 3, 4 zní:
"(2) Osobní svobodu
osoby, která byla přistižena při trestném
činu nebo bezprostředně poté, smí
omezit kdokoli, pokud je to nutné ke zjištění
její totožnosti, k zamezení útěku
nebo k zajištění důkazů. Je však
povinen tuto osobu předat ihned vyšetřovateli
nebo policejnímu
orgánu příslušníka ozbrojených
sil může též předat nejbližšímu
útvaru ozbrojených sil nebo správci posádky.
Nelze-li takovou osobu ihned předat, je třeba některému
z uvedených orgánů omezení osobní
svobody bez odkladu oznámit.
(3) Vyšetřovatel,
který provedl zadržení, zadrženou osobu
vyslechne a o výslechu sepíše protokol, v němž
označí místo, čas a bližší
okolnosti zadržení a uvede osobní údaje
zadržené osoby, jakož i podstatné důvody
zadržení.".
(4) Vyšetřovatel,
který zadržení provedl nebo kterému
byla podle odstavce 2 odevzdána osoba přistižená
při trestném činu, ji propustí bezodkladně
na svobodu v případě, že bude podezření
rozptýleno nebo důvody zadržení z jiné
příčiny odpadnou. Nepropustí-li zadrženou
osobu na svobodu, předá státnímu
zástupci protokol o jejím výslechu se záznamem
o sdělení obvinění (§ 160) a
další důkazní materiál tak, aby
státní zástupce popřípadě
mohl podat návrh na vzetí do vazby. Návrh
musí vyšetřovatel podat bez odkladu, aby osoba
zadržená podle tohoto zákona mohla
být odevzdána soudu nejpozději do 24 hodin
od tohoto zadržení; jinak musí být propuštěna
na svobodu.".
65. V § 76 odst. 5 se slova
"ještě proti ní nebylo vzneseno obvinění
(§ 163), ani jí nebylo sděleno obvinění
(§ 169)," nahrazují slovy "jí ještě
nebylo sděleno obvinění (§ 160)."
66. V § 76 odst. 6 se číslovka
"4" nahrazuje číslovkou "3".
67. V § 77 odst. 1 poslední
věta zní: "K návrhu připojí
dosud získaný důkazní materiál.".
68. V § 77 odst. 2 větě
první se slova "ji propustit" nahrazují
slovy "rozhodnout o jejím propuštění".
Na konci se připojuje věta: "Překročení
doby 24 hodin od doručení návrhu státního
zástupce na vzetí do vazby, je vždy důvodem
rozhodnutí o propuštění obviněného
na svobodu.".
69. V § 78 odst. 1 větě
prvé se slovo "vyhledávacímu"
nahrazuje slovem "policejnímu".
70. V § 78 odst. 3 se slovo "vyhledávací"
nahrazuje slovem "policejní".
71. V § 79 odst. 1 větě
prvé se slovo "vyhledávacího" nahrazuje
slovem "policejního" a ve větě
druhé se slovo "vyhledávací" nahrazuje
slovem "policejní".
72. V § 79 odst. 3 se slovo "vyhledávacím"
nahrazuje slovem "policejním".
73. V § 80 odst. 1 poslední
větě se vypouští slovo "soudu".
Na konci se připojují věty: "Pokud osoba,
která má na věc právo, ji přes
opakovanou výzvu nepřevezme, bude věc prodána
a částka za ni stržená bude uložena
do úschovy soudu. Na prodej se užije přiměřeně
předpisu o soudním prodeji zabavených movitých
věcí.".
74. V § 80 odst. 3 větě
prvé se slovo "vyhledávací" nahrazuje
slovem "policejní".
75. V § 81 odst. 4 větě
prvé se slovo "vyhledávací"
nahrazuje slovem "policejní".
75. V § 83 odst. 2 se vypouštějí
slova "nebo vyhledávací orgán".
77. § 83a včetně
nadpisu zní:
(1) Nařídit prohlídku
jiných prostor nebo pozemku k provedení nezbytných
úkonů je oprávněn předseda
senátu, v přípravném řízení
státní zástupce, vyšetřovatel
nebo policejní orgán. Vyšetřovatel nebo
policejní orgán k tomu potřebuje předchozí
souhlas státního zástupce. Příkaz
k prohlídce jiných prostor nebo
pozemku musí být vydán písemně
a musí být odůvodněn. Doručí
se vlastníku nebo uživateli dotčených
prostor nebo pozemku a nebyli-li zastiženi jejich zaměstnanci
při prohlídce, a není-li to možné,
nejdéle do 24 hodin po odpadnutí překážky,
která brání doručení.
(2) Prohlídku jiných
prostor nebo pozemku provede orgán, který ji nařídil,
nebo na jeho příkaz policejní orgán.
(3) Bez příkazu
nebo souhlasu uvedeného v odstavci 1 může vyšetřovatel
nebo policejní orgán provést prohlídku
jiných prostor nebo pozemku jen tehdy, jestliže příkazu
nebo souhlasu předem dosáhnout nelze a věc
nesnese odkladu, jestliže jde o osobu přistiženou
při činu nebo o osobu, na kterou byl vydán
příkaz k zatčení, anebo o osobu, která
má být na příkaz soudu předvedena
(§ 90, 98)."
78. V § 83b odst. 1 zní:
"(1) Nařídit
osobní prohlídku je oprávněn předseda
senátu a v přípravném řízení
státní zástupce nebo s jeho souhlasem vyšetřovatel
nebo policejní orgán.".
79. V § 83b odst. 4 větě
prvé se vypouštějí slova "vyhledávací
orgán anebo".
80. § 83c včetně
nadpisu zní:
Vyšetřovatel nebo
policejní orgán může vstoupit do obydlí
jen tehdy, jestliže věc nesnese odkladu a vstup do
obydlí je nezbytný pro ochranu života nebo
zdraví osob, nebo pro ochranu jejich práv a svobod,
anebo pro odvrácení závažného
ohrožení veřejné bezpečnosti
a pořádku, zejména jestliže jde o obydlí
osoby přistižené při činu, nebo
osoby na kterou byl vydán příkaz k zatčení,
anebo osoby, která má být na příkaz
soudu předvedena (§ 90, 98). Po vstupu do
obydlí nesmějí být provedeny žádné
jiné úkony než takové, které
slouží k odstranění naléhavého
nebezpečí nebo k předvedení osoby.
81. V § 84 větě
prvé se vypouštějí slova "nebo
prohlídku jiných prostor, anebo vstoupit do obydlí
(§ 83c)".
82. V § 85a odst. 1 se za slovo "prostor" vkládají
slova "a pozemku".
83. Za § 85a se vkládá
nový § 85b, který včetně nadpisu
zní:
Ustanovení § 83, 83a,
84, 85 a 85a se užije i tehdy, jestliže na místech
v těchto ustanoveních uvedených je třeba
provést rekonstrukci, rekonstrukci nebo vyšetřovací
pokus, z povahy takového úkonu vyplývá,
že jej nelze provést jinde a ten, u koho se má
takový úkon vykonat, k němu nedal souhlas.".
84. § 86 včetně
nadpisu zní:
(1) Je-li k objasnění
skutečností závažných pro trestní
řízení nutno zjistit obsah nedoručených
telegramů, dopisů nebo jiných zásilek,
které pocházejí od obviněného
nebo jsou jemu určeny, nařídí předseda
senátu a v přípravném řízení
na návrh státního zástupce soudce,
aby je pošta nebo podnik provádějící
jejich dopravu vydaly jemu a v přípravném
řízení buď státnímu zástupci,
nebo vyšetřovateli, anebo policejnímu orgánu.
(2) Bez nařízení
uvedeného v odstavci 1 může být doprava
zásilky pozdržena na příkaz státního
zástupce, vyšetřovatele nebo policejního
orgánu, pokud věc nesnese odkladu a nařízení
nelze předem dosáhnout. Nedojde-li poště
nebo podniku provádějícímu dopravu
zásilek v takovém případě do
tří dnů souhlas soudce podle
odstavce 1, nesmí pošta nebo podnik dopravu zásilek
dále zdržovat.".
85. § 87 odst. 1 zní:
"(1) Zásilku vydanou
podle § 86 odst. 1 smí otevřít jen předseda
senátu a v přípravném řízení
se souhlasem soudce státní zástupce, vyšetřovatel
nebo policejní orgán."
86. § 88 včetně
nadpisu zní:
(1) Je-li vedeno trestní
řízení pro zvlášť závažný
úmyslný trestný čin nebo pro jiný
úmyslný trestný čin, k jehož
stíhání zavazuje vyhlášená
mezinárodní smlouva, může předseda
senátu a v přípravném řízení
na návrh státního zástupce soudce
nařídit odposlech nebo záznam telekomunikačního
provozu, pokud lze důvodně předpokládat,
že jimi budou sděleny významné skutečnosti
pro trestní řízení. Odposlech nebo
záznam telekomunikačního
provozu mezi obhájcem a obviněným je nepřípustný.
(2) Příkaz k odposlechu
nebo záznamu telekomunikačního provozu musí
být vydán písemně a odůvodněn.
Současně v něm musí být stanovena
doba, po kterou bude odposlech nebo záznam prováděn.
O vydání příkazu a délce doby
provádění odposlechu nebo záznamu,
musí být vyrozuměna organizace obstarávající
provoz telekomunikační sítě, v jejímž
obvodu bude odposlech nebo záznam prováděn.
Odposlech nebo záznam telekomunikačního provozu
provádí policejní orgán.
(3) Bez příkazu
podle odstavce 1 může orgán činný
v trestním řízení nařídit
odposlech nebo záznam telekomunikačního provozu,
nebo jej provést i sám, a to i tehdy, je-li vedeno
trestní řízení pro trestný
čin neuvedený v odstavci 1, pokud s tím účastník
odposlouchávané stanice souhlasí.
(4) Má-li být záznam
telekomunikačního provozu užit jako důkaz,
je třeba k němu připojit protokol s uvedením
údajů o místě, času, způsobu
a obsahu provedeného záznamu, jakož i o osobě,
která záznam pořídila. V jiné
trestní věci než je ta, v níž byl
odposlech nebo záznam telekomunikačního provozu
proveden, lze záznam jako důkaz užít
tehdy, pokud je i v této věci vedeno trestní
stíhání pro trestný čin uvedený
v odstavci 1 nebo souhlasí-li s tím účastník
odposlouchávané stanice.".
87. § 89 odst. 1 zní:
"(1) V trestním stíhání
je v nezbytném rozsahu třeba dokazovat zejména:
a) zda se stal skutek, v němž
je spatřován trestný čin,
b) zda tento skutek spáchal
obviněný, případně z jakých
pohnutek,
c) podstatné okolnosti,mající vliv
na posouzení nebezpečnosti činu,
d) podstatné okolnosti
k posouzení osobních poměrů pachatele,
e) podstatné okolnosti
umožňující stanovení následku
způsobeného trestným činem,
f) okolnosti, které vedly
k trestné činnosti nebo umožnily její
spáchání.".
88. V § 89 odst. 2 se na
konci připojuje věta: "Skutečnost, že
důkaz nevyžádal orgán činný
v trestním řízení, ale předložila
jej některá ze stran, není důvodem
k odmítnutí takového důkazu.".
89. V § 90 odst. 3 věta
prvá zní: "o předvedení je třeba
požádat příslušný policejní
orgán.".
90. § 91 odst. 1 zní:
"(1) Před prvním
výslechem je třeba zjistit totožnost obviněného,
jeho rodinné, majetkové a výdělkové
poměry a předchozí tresty, objasnit mu podstatu
sděleného obvinění a poučit
jej o jeho právech. Obsah poučení se poznamená
v protokole. Nelze-li totožnost obviněného
ihned zjistit, je nutno k protokolu o jeho výslechu připojit
takové důkazy, aby tato osoba nemohla být
zaměněna s jinou.".
91. § 92 odst. 1 zní:
"(1) Výslech obviněného
se koná tak, aby poskytl pokud možno úplný
a jasný obraz o skutečnostech důležitých
pro trestní řízení. Obviněný
nesmí být žádným způsobem
donucován k výpovědi nebo k doznání.
Při výslechu je nutno šetřit jeho osobnosti.".
92. V § 99 odst. 2 se za
slovo "uloženou" vkládají
slova "nebo uznanou".
93. V § 99 odst. 3 se na
konci připojuje věta: "Rovněž se
nevztahuje na svědeckou výpověď o skutečnostech
tvořících předmět služebního
tajemství.".
94. V § 105 odst. 1 větě
prvé se za slova "orgán činný
v trestním řízení" vkládají
slova "a v řízení před soudem
předseda senátu". Na konci se připojuje
věta: "Státní orgán předloží
orgánům činným v trestním řízení
odborné vyjádření bez úplaty.".
95. V § 108 odst. 3 se vypouštějí
slova "vyhledávací orgán,"
96. § 110 odst. 1 zní:
"(1) Ve výjimečných,
zvlášť obtížných případech,
vyžadujících zvláštního
vědeckého posouzení,může vyšetřovatel
nebo státní zástupce a v řízení
před soudem předseda senátu rozhodnout o
přibrání státního orgánu
nebo státního ústavu k podání
posudku nebo přezkoumání posudku podaného
znalcem.".
97. V § 110 se připojuje
odstavec 3, který zní:
"(3) Proti rozhodnutí
podle odstavce 1 je přípustná stížnost.".
98. V § 119 odst. 2 se slovo "vyhledávací"
nahrazuje slovem "policejní".
99. § 120 odst. 1 písm. d) zní: "d)
odůvodnění, pokud zákon nestanoví
něco jiného, a".
100. V § 120 odst. 2 poslední
větě se slova "osobu podléhající
pravomoci vojenských soudů" nahrazují
slovy "příslušníka ozbrojených
sil nebo ozbrojeného sboru".
101. § 125 zní:
Pokud rozsudek obsahuje odůvodnění,
soud v něm stručně vyloží, které
skutečnosti vzal za prokázané a o které
důkazy svá skutková zjištění
opřel. Z odůvodnění musí být
patrno, jak se soud vypořádal s obhajobou, proč
nevyhověl návrhům na provedení dalších
důkazů a jakými právními
úvahami se řídil, když posuzoval prokázané
skutečnosti podle příslušných
ustanovení zákona v otázce viny a trestu.
Jestliže byly do rozsudku pojaty další výroky,
je třeba je rovněž odůvodnit.".
102. § 127 odst. 4 zní:
"(4) Přísedící
hlasují před soudci. Přísedící
a soudci mladší hlasují před staršími.
Předseda senátu hlasuje naposledy.".
103. Nadpis § 131 zní: "Oprava vyhotovení
a opisu rozsudku"
104. V § 131 odst. 1 větě
první se za slova "vyhotovení rozsudku"
vkládají slova "a jeho opisech".
105. § 132 se vypouští.
106. V § 134 odst.l písm.
d) zní: "d) odůvodnění, pokud
zákon nestanoví něco jiného, a".
107. V § 134 se připojuje
odstavec 3, který zní:
"(3) Ve vykonávacím
řízení může soud prvního
stupně vyhotovit zjednodušené usnesení,
jestliže se po jeho vyhlášení ve veřejném
zasedání obviněný nebo jiná
oprávněná osoba a státní zástupce
vzdali práva stížnosti. Zjednodušené
usnesení neobsahuje odůvodnění.".
108. V § 141 odst. 2 větě
prvé se slovo "vyhledávacího" nahrazuje
slovem "policejního".
109. § 146 odst. 1 zní:
"(1) Orgán, proti
jehož usnesení stížnost směřuje,
může jí sám vyhovět, nedotkne-li
se změna původního usnesení práv
jiné strany trestního řízení.
Jde-li o usnesení vyšetřovatele nebo policejního
orgánu, které bylo vydáno s předchozím
souhlasem státního zástupce nebo na jeho
pokyn, může vyšetřovatel nebo policejní
orgán sám stížnosti vyhovět jen
s předchozím souhlasem státního zástupce.".