Ministr zemědělství České republiky
Bohumil Kubát zaslal odpověď na interpelaci
poslance Ladislava Krčmy dopisem ze dne 31. října
1991.
Podle § 89 zákona ČNR č. 35/1989 Sb.,
o jednacím řádu České národní
rady, předkládám České národní
radě odpověď ministra zemědělství
České republiky Bohumila Kubáta na interpelaci
poslance Ladislava Krčmy, která zní:
"Od 1. 1. 1992 počítáme v oblasti dotací
s rozšířením monitoringu půd
z hlediska obsahu cizorodých látek, zejména
těžkých kovů. Tento úkol je součástí
resortního programu ve smyslu usnesení vlády
ČR č. 338/1990 k ozdravění životního
prostředí a jeho plnění vyžaduje
postupné vybudování samostatné sítě
stacionárních bodů pro odběr a rozbory
půdních vzorků. Pro nedostatečné
finanční zdroje v roce 1991 se tento úkol
nepodařilo v požadovaném rozsahu zabezpečit.
Požadavky na zřízení uvedeného
monitorovacího systému představují
zhruba 5 miliónů Kčs.
Je skutečností, že spotřeba vápenatých
hnojiv v tomto roce prudce klesla v souvislosti se zhoršenou
ekonomickou situací zemědělských podniků.
V roce 1990 bylo dodáno do ČR 2 650 tis. tun vápenatých
hnojiv: Za 1. pololetí t. r. dosáhla spotřeba
vápenatých hnojiv v zemědělství
pouze 400 tis. tun. Očekáváme, že letošní
konečná spotřeba nedosáhne ani 1/4
loňské skutečnosti.
Vzhledem k tomu, že odstraňování zdrojů
znečištění, a to zvláště
exhalací, neprobíhá tak rychle jak bychom
si přáli, souhlasíme s tím, že
je nutné dotovat vápenatá hnojiva především
pro jejich výraznou pomoc při snižování
kyselosti půd vzniklé vlivem kyselého atmosferického
spadu.
Kromě výše uvedeného poutají
vápenatá hnojiva těžké kovy v
půdě a ty nemohou pronikat do potravinového
řetězce. Předpokládáme dotaci
ve výši 25% z ceny u vápenců včetně
dolomitických. Při současné úrovni
cen se počítá s částkou cca
60 mil. Kčs.
Limity těžkých kovů v zelenině
u nás vyhlášené jsou velmi přísné,
přísnější než např.
v některých západních vyspělých
zemích. Ve spolupráci s Výzkumným
ústavem meliorací a ochrany půdy Zbraslav
a Výzkumným ústavem zelinářským
v Olomouci se v posledních letech průběžně
sledují obsahy těžkých kovů v
půdě a v zelenině. Řešení
celého problému vidím především
v ochraně půdy před vstupy kontaminovanými
vyššími obsahy kovů. Jedná se především
o kaly z čistíren odpadních vod a některé
druhy hnojiv, především fosforečných,
takových, které obsahují vyšší
obsahy kadmia. Je třeba důsledné kontroly
ze strany kontrolních orgánů, aby fosfáty
- suroviny na výrobu fosforečných hnojiv
obsahovaly co nejmenší množství kadmia.
Fosforečná hnojiva dotovat nelze, neboť tato
možnost není zahrnuta v dotační politice.
V Praze dne 31. října 1991 | Bohumil Kubát, v.r." |