o lidovém hlasování
1/ V lidové hlasování mohou občané
rozhodovat:
a/ o zásadních otázkách, týkajících
se území obce, okresu nebo republiky.
2/ V lidovém hlasování se rozhoduje o přijetí
nebo zamítnutí předloženého návrhu
nebo o výběru některé z navržených
variant.
1/ Účastnit se lidového hlasování
jsou oprávněni státní občané
ČSFR, kteří v den jeho konání
dosáhnou 18 let a mají trvalý pobyt na území,
kde je referendum vyhlášeno. Každý občan
má jeden hlas.
2/ Právo hlasovat nemají občané, kteří
byli zbaveni způsobilosti k právním úkonům
nebo jejichž způsobilost k právním úkonům
byla omezena [§ 10 a 499 občanského
zákoníku č. .../1964 Sb.].
3/ Oprávnění hlasovat nemohou využít
občané v případech zdůvodněných
zákonem stanoveným omezením osobní
svobody z důvodu ochrany zdraví lidu [§
odst. 2 písm. b/, § 9 odst. 2 písm. a/24 zákona
č. 20/1966 Sb., o péči o zdraví lidu
ve znění zákona ČNR č. 210/1990
Sb.].
1/ Návrh na konání lidového hlasování
podle § 1 písm. a/ mohou ČNR předložit:
a/ nejméně 50 poslanců ČNR,
b/ vláda ČR,
c/ nejméně 100 tisíc k hlasování
oprávněných občanů,
d/ nejméně jedna pětina k hlasování
oprávněných občanů v obci či
území, na něž se referendum vztahuje.
2/ Součástí návrhu na konání
lidového hlasování musí být
přesné znění toho, o čem se
má rozhodnout a zdůvodnění návrhu.
V případě lidové iniciativy je součástí
návrhu rovněž uvedení nejméně
10 osob, které budou vystupovat jménem podepsaných
občanů.
1/ O návrhu na konání lidového hlasování
rozhoduje ČNR. O návrhu, který splňuje
všechny stanovené náležitosti, rozhodne
ČNR do 20 dnů od jeho předložení.
2/ ČNR může také o konání
lidového hlasování rozhodnout z vlastní
iniciativy, pokud povinnost uspořádat lidové
hlasování neplyne přímo z Ústavy
ČR.
V případě, že ČNR rozhodla o
provedení lidového hlasován vyhlásí
její předsednictvo do 30 dnů den jeho konání
tak, aby lidové hlasování proběhlo
do 45 dnů od jeho vyhlášení. Usnesení
ČNR, jejího předsednictva a text návrhu,
o kterém se má hlasovat, se uveřejní
ve Sbírce zákonů nebo jiným vhodným
způsobem.
1/ Lidové hlasování se koná na území
celé ČR, případně na území
země, okresu nebo obce.
2/ Hlasovací obvody tvoří území
obcí, okresů, statutárních měst
a jejich obvodů a obvodů hlavního města
ČR Prahy.
3/ Pro odevzdávání hlasovacích lístků
a pro sčítání hlasů se vytvářejí
v obcích hlasovací okrsky. Postup při zajištění
hlasování ve vojenských újezdech stanoví
MV ČR.
4/ Hlasovací okrsky a hlasovací místnost
pro každý okrsek stanoví obecní rada
nejpozději 20 dnů před hlasováním.
5/ Hlasovací okrsek se vytvoří tak, aby zahrnoval
nejvýše 2 000 voličů. Pro vzdálené
části obce lze vytvořit samostatné
volební okrsky, je-li v nich alespoň 50 hlasujících.
6/ Ustanovení § 7 odst. 4 a 5 zákona ČNR
o volbách do ČNR se použijí obdobně.
Pro sestavení seznamů osob oprávněných
k hlasování platí obdobně ustanovení
§ 8 - 11 zákona ČNR o volbách do ČNR
s tím, že:
a/ do seznamů se zapisují pouze příslušníci
ozbrojených sil a ozbrojených sborů, kteří
splňují požadavky uvedené v zásadě
č. 2,
b/ nevyvěšují se seznamy hlasujících,
kteří bydlí v domě v obcích
nad 5 000 obyvatel.
1/ Osobám oprávněným k hlasování,
které nebudou moci hlasovat v okrsku, v jehož seznamu
hlasujících jsou zapsáni, vydá obecní
úřad, na jejich žádost osvědčení
pro hlasování a ze seznamu hlasujících
je vyškrtne.
2/ Osvědčení pro hlasování
opravňuje k hlasování v jiném hlasovacím
okrsku. Tato podmínka odpadá, jde-li o referendum
místní.
1/ Pro organizaci a řízení hlasování
se vytváří:
a/ Ústřední komise,
b/ okresní, poř. městské nebo obvodní
komise,
c/ okrskové komise.
2/ Členem komise může být každá
osoba starší 18 let, která má právo
hlasovat a u které není překážka
ve výkonu tohoto práva.
3/ Členové komisí se ujímají
své funkce složením slibu tohoto znění:
"Slibuji na svou čest, že budu svědomitě
a nestranně vykonávat svou funkci a budu se přitom
řídit zákony a jinými právními
předpisy." Slib skládá člen komise
tak, že podepíše znění slibu.
4/ Komise se usnáší za přítomnosti
dvoutřetinové většiny členů
nadpoloviční většinou hlasů přítomných.
V případě rovnosti hlasů se návrh
pokládá za zamítnutý.
5/ Ústřední a okresní komise si k
výpočetnímu zpracování výsledků
hlasování vytvářejí odborné
/sumarizační/ útvary, složené
z pracovníků přidělených k
tomuto účelu příslušným
funkcionářem komise.
1/ Předsedou Ústřední komise je ministr
vnitra ČR, místopředsedou předseda
ČSÚ. Tito funkcionáři určí
k zajištění činnosti komise potřebný
počet pracovníků svých úřadů.
Každá politická strana zastoupená v
ČNR vyšle na vyzvání předsedy
Ústřední komise dva členy a dva náhradníky
jako své zástupce nejpozději 40 dnů
přede dnem hlasování.
2/ První zasedání Ústřední
komise svolá její předseda nejpozději
40 dnů přede dnem hlasování.
3/ Ústřední komise zejména:
a/ dozírá na dodržování právních
předpisů o lidovém hlasování,
b/ rozhoduje o stížnostech na postup okresních
komisí a o odvoláních proti jejich rozhodnutím,
c/ zajišťuje a uveřejňuje výsledky
hlasování,
d/ odevzdá zápis o výsledku lidového
hlasování předsednictvu ČNR,
e/ plní další úkoly podle tohoto zákona.
1/ Předsedou okresní komise je přednosta
okresního úřadu, místopředsedou
vedoucí příslušného orgánu
státní statistiky. Tito funkcionáři
určí pracovníky svých úřadů
k zajištění úkolů spojených
s činností okresní komise. Každá
politická strana nebo politické hnutí zastoupené
v ČNR může vyslat na vyzvání
předsedy komise dva členy a dva náhradníky
jako své zástupce nejpozději 40 dnů
přede dnem hlasování.
2/ První zasedání okresní komise svolá
její předseda nejpozději 40 dnů přede
dnem hlasování.
3/ Okresní komise zejména:
a/ dozírá na dodržování právních
předpisů o lidovém hlasování,
b/ rozhoduje o stížnostech na postup okrskových
komisí a o odvoláních proti jejich rozhodnutím,
c/ dohlíží na zpracování výsledků
hlasování za hlasovací okrsky. Vzniknou-li
pochybnosti, vyžádá si od okrskové komise
vysvětlení a jiné informace. Zjevné
chyby opraví po dohodě s okrskovou komisí
sama, jinak požádá okrskovou komisi, aby se
znovu sešla a zjištěné nedostatky odstranila,
d/ odevzdává zpracované výsledky hlasování
za hlasovací obvod Ústřední komisi.
1/ Předsedou okrskové komise je starosta obce, popř.
jím určený člen obecní rady
nebo pracovník obecního úřadu. Každá
politická strana zastoupená v ČNR vyšle
do 20 dnů přede dnem hlasování do
okrskové komise jednoho člena a jednoho náhradníka
jako svého zástupce. S přihlédnutím
k místním podmínkám je může
obecní rada vyzvat, aby do okrskové komise vyslaly
vyšší počet zástupců.
2/ Okrsková komise musí mít alespoň
3 členy. Nevyšle-li politická strana své
zástupce, popř. vyšší počet
zástupců, jmenuje na jejich místa členy
okrskové komise obecní rada.
3/ První zasedání okrskové komise
svolá její předseda do 15 dnů přede
dnem hlasování.
4/ Okrsková komise zejména:
a/ zajišťuje průběh hlasování,
zejména dozírá na správné odevzdávání
hlasovacích hlasů a dbá o pořádek
v hlasovací místnosti,
b/ sčítá hlasy a sepíše zápis
o průběhu a výsledku hlasování,
který předloží neprodleně příslušné
okresní komisi,
c/ plní další úkoly podle tohoto zákona,
popř. úkoly, kterými ji pověří
komise vyššího stupně.
1/ Prostřednictvím hlasování občané
přímo rozhodují o přijetí nebo
nepřijetí předloženého návrhu.
2/ Občané hlasují tak, že na hlasovacím
lístku vyznačí křížkem
kladnou nebo zápornou odpověď na položenou
otázku.
II. varianta:
1/ Občané hlasují tak, že na hlasovacím
lístku vyznačí křížkem
kladnou nebo zápornou odpověď na položenou
otázku. V případě výběru
z více variant občané hlasují tak,
že v rámečku u zvolené varianty vyznačí
křížkem provedení volby této
varianty.
2/ Podobu hlasovacího lístku stanoví Ústřední
komise (ministerstvo vnitra ČR).
Hlasovací lístek obsahuje:
a/ datum a označení lidového hlasování
b/ varianty odpovědí. Je-li více otázek,
jsou varianty odpovědí označeny pořadovými
čísly,
c/ otisk razítka Ústřední komise,
d/ poučení o způsobu hlasování.
1/ Hlasování se koná téhož dne
na celém území ČR od sedmé
do osmnácté hodiny. Obecní rada může
stanovit začátek hlasování na hodinu
dřívější a ukončení
na hodinu pozdější.
2/ Lidové hlasování lze spojit s provedením
voleb. V takovém případě pro den hlasování
platí předpisy upravující den voleb.
Obecní rada vyhlásí nejpozději do
10 dnů přede dnem hlasování způsobem
v místě obvyklým dobu a místo konání
hlasování v obci. Bylo-li na území
obce zřízeno více hlasovacích okrsků,
uvede obecní rada, které části obce,
popřípadě útvary nebo zařízení
připadají k jednotlivým okrskům.
Ve vyhlášce obecní rada zdůrazní
povinnost občana mít u sebe průkaz totožnosti
a uvede v ní další potřebné údaje
nutné k nerušenému průběhu hlasování.
Pro přípravy v hlasovací místnosti
včetně zajištění prostorů
pro úpravu hlasovacích lístků platí
obdobně ustanovení zákona ČNR o volbách
do ČNR.
1/ 48 hodin před zahájením hlasování
je zakázána agitace pro návrh nebo protinávrh
slovem, písmem, zvukem a obrazem. Zveřejňovat
výsledky průzkumů veřejného
mínění k těmto otázkám
je dovoleno nejvýše do pátého dne přede
dnem hlasování.
2/ Členové komisí a pracovníci jejich
odborných útvarů nesmějí poskytovat
informace o průběhu a výsledcích hlasování,
a to až do podepsání zápisu o výsledku
hlasování.
1/ Hlasující po příchodu do hlasovací
místnosti předloží okrskové komisi
průkaz totožnosti a po záznamu v obou stejnopisech
seznamu hlasujících obdrží od okrskové
komise hlasovací lístek.
2/ V prostoru k tomu určeném, který zajišťuje
tajnost hlasování, vyznačí hlasující
stanoveným způsobem odpověď na položenou
otázku.
3/ Jinak se pro hlasování použije obdobně
ustanovení § 28 - 32 zákona ČNR o volbách
do ČNR.
V místnosti, kde okrsková komise sčítá
hlasy nebo okresní komise zpracovává výsledky
hlasování, mají právo být přítomni
členové komisí vyššího stupně
a pracovníci jejich odborných útvarů,
jakož i osoby, kterým k tomu dala povolení
Ústřední komise.
1/ Po ukončení hlasování dá
předseda okrskové komise zapečetit zbylé
nepoužité hlasovací lístky a obálky
a poté dá otevřít hlasovací
schránku. V případě, že bylo
okrskovou komisí na výslovnou žádost
jednotlivých občanů oprávněných
hlasovat nebo z důvodů stanovených zákonem
použito i přenosné hlasovací schránky,
okrsková komise obsah schránek po jejich otevření
smísí.
2/ Okrsková komise vyjme obálky s hlasovacími
lístky z hlasovací schránky, spočítá
úřední obálky a porovná počet
obálek se záznamy v seznamu hlasujících.
Neúřední obálky komise vyloučí.
3/ Po vynětí hlasovacích lístků
z úředních obálek okrsková
komise rozdělí a sečte hlasovací lístky,
které byly odevzdány pro návrh a proti návrhu,
popř. proti návrhům.
4/ Každý člen okrskové komise může
nahlížet do hlasovacích lístků.
Předseda okrskové komise kontroluje správnost
sčítání hlasů.
1/ neplatné jsou hlasovací lístky:
a/ které nejsou na předepsaném tiskopise,
b/ na kterých nebyla vyznačena žádná
odpověď na otázku,
c/ které byly zcela přetrženy,
d/ na kterých je poznávací znamení.
2/ Neplatný je hlas:
a/ odpověděl-li hlasující v případě
variant na dvě nebo více variant kladně,
b/ odpověděl - li současně na položenou
otázku kladně i záporně.
3/ Je-li v obálce více hlasovacích lístků,
počítají se jako jeden hlas, když je
na nich vyznačena stejná odpověď nebo
když je jen na jednom z nich vyznačena odpověď.
4/ K jiným než zákonem stanoveným úpravám
hlasovacího lístku se nepřihlíží.
5/ O platnosti obálky a hlasovacího lístku
rozhoduje s konečnou platností okrsková komise.
1/ Okrsková komise vyhotoví ve dvojím stejnopise
zápis o průběhu a výsledku hlasování,
který podepíše předseda, místopředseda
a ostatní členové komise. Důvody odmítnutí
zápisu se poznamenají.
2/ V zápisu okrskové komise musí být
uvedeny:
a/ doba zahájení a ukončení hlasování,
popř. jeho přerušení,
b/ celkový počet osob v hlasovacím okrsku
zapsaných do seznamu,
c/ počet hlasujících, kterým byly
vydány hlasovací lístky a úřední
obálky,
d/ počet odevzdaných hlasovacích lístků
a úředních obálek,
e/ počet hlasů odevzdaných pro návrh
a proti návrhu, popř. pro jednotlivé varianty
a proti nim,
f/ stručný obsah oznámení a stížností,
které byly podány okrskové komisi, usnesení,
která komise přijala a jejich stručné
odůvodnění.
3/ Po sečtení hlasů a podepsání
zápisu o průběhu a výsledku hlasování
ohlásí předseda okrskové komise výsledek
hlasování a jeden stejnopis zápisu zašle
neprodleně okresní komisi a vyčká
jejího pokynu k ukončení činnosti
v hlasovacím dnu.
4/ Okrsková komise zapečetí odevzdané
hlasovací lístky, úřední obálky
a seznamy hlasujících a předá je spolu
s ostatními dokumenty pro hlasování obecnímu
úřadu do úschovy.
1/ Okresní komise vyhotoví ve dvojím stejnopise
zápis o výsledku hlasování v obvodu,
který podepíše předseda, místopředseda
a ostatní členové komise. Důvody odmítnutí
podpisu se zaznamenají do zápisu.
2/ Okresní komise sčítá hlasy a zjišťuje
výsledky hlasování na podkladě zápisů
o průběhu a výsledku hlasování
zaslaných okrskovými komisemi.
3/ V zápise okresní komise o výsledku hlasování
za hlasovací obvod musí být uvedeny:
a/ počet hlasovacích okrsků v hlasovacím
obvodu a počet okrskových komisí, které
zaslaly výsledek hlasování,
b/ počet osob zapsaných v seznamech hlasujících
v okrese,
c/ počet hlasujících, kterým byly
vydány hlasovací lístky a úřední
obálky,
d/ počet odevzdaných hlasovacích lístků
a úředních obálek,
e/ počet platných hlasů odevzdaných
pro návrh a proti návrhu, popř. pro jednotlivé
varianty a proti nim,
f/ stručný obsah oznámení a stížností,
které byly podány okresní komisi, usnesení,
která komise přijala a jejich stručné
zdůvodnění.
4/ Po podepsání obou stejnopisů zápisu
o výsledku hlasování zašle předseda
jeden stejnopis zápisu neprodleně Ústřední
komisi. Ostatní dokumenty předá do úschovy
příslušnému okresnímu úřadu.
1/ Ústřední komise přezkoumá
zápisy okresních komisí a zjistí podle
nich součet všech platných hlasů, které
byly odevzdány pro návrh a proti návrhu,
popř. pro jednotlivé varianty a proti nim a stanoví
výsledek hlasování.
2/ Návrh je přijat, zní-li většina
platně odevzdaných hlasů "Ano".
Je-li více variant, je přijata ta z nich, která
získala nejvíce hlasů. Rovnost se považuje
za zamítnutí návrhu, v případě
rovnosti hlasů pro varianty rozhodne los tažený
předsedou Ústřední volební
komise nebo hlasování ČNR nebo se hlasování
opakuje pouze s těmito variantami atd.
I. varianta:
1/ Návrh podle odst. 1 písm. a/ je přijat,
jestliže se pro něj vyslovila nadpoloviční
většina osob zapsaných v seznamech pro hlasování.
2/ V zápise Ústřední komise o výsledku
hlasování se uvede:
a/ celkový počet osob zapsaných v seznamech
pro hlasování,
b/ celkový počet osob, kterým byly vydány
hlasovací lístky a úřední obálky,
c/ počet platných hlasů odevzdaných
pro návrh a proti návrhu, popř. pro jednotlivé
varianty a proti nim.
3/ Ústřední komise uveřejní
celkové výsledky hlasování neprodleně
po podepsání zápisu, který postoupí
ČNR /předsednictvu ČNR/.
Nedošlo-li z jakýchkoli důvodů v některém
hlasovacím okrsku k řádnému provedení
hlasování podle tohoto zákona zcela nebo
zčásti, předsednictvo ČNR nejpozději
do týdne po vyhlášení výsledku
hlasování učiní potřebná
opatření, aby v něm bylo hlasování
dodatečně nebo znovu provedeno, přičemž
lhůty potřebné k informování
hlasujících mohou být přiměřeně
zkráceny. Osvědčení pro hlasování
se v takovém případě nevydává.
1/ Výsledek hlasování může napadnout
každá osoba zapsaná do seznamu pro hlasování
u Nejvyššího soudu ČR, má-li za
to, že došlo k závažnému porušení
právních předpisů, které mohlo
podstatným způsobem ovlivnit výsledek hlasování.
Stížnost se předkládá do 10 dnů
po vyhlášení výsledku hlasování
Ústřední komisí a musí být
podpořena nejméně 200 dalšími
osobami s hlasovacím právem.
2/ Stížnost se předkládá písemně
a musí být odůvodněna. Nejvyšší
soud může stěžovateli stanovit dodatečnou
lhůtu k doplnění důkazních
prostředků.
3/ Nejvyšší soud ČR projedná stížnost
do 20 dnů v senátu složeném z předsedy
a dvou soudců. Ustanovení občanského
soudního řádu o přezkoumání
rozhodnutí jiných orgánů se použijí
přiměřeně.
4/ Nejvyšší soud ČR po projednání
stížnosti výsledek hlasování
potvrdí nebo zruší a své usnesení
zašle orgánu uvedenému v § 25.
1/ Výsledek hlasování vyhlašuje předsednictvo
ČNR ve Sbírce zákonů. Výsledek
se vyhlašuje do 14 dnů ode dne, kdy předsednictvo
ČNR obdrželo zápis o výsledku hlasování
od Ústřední komise nebo usnesení Nejvyššího
soudu ČR, kterým se výsledek hlasování
potvrzuje nebo ruší.
2/ Byl-li předmětem hlasování návrh
zákona, postupuje se při jeho podpisu a vyhlašování
obdobně jako při podpisu a vyhlášení
zákona ČNR.
1/ Návrh zákona /popř. jiného opatření
v působnosti ČNR/ přijatý v lidovém
hlasování nemůže být ČNR
změněn pod dobu 12 měsíců poté,
co nabyl účinnosti, nedošlo-li k podstatné
změně poměrů, za kterých byl
návrh přijat. V případě změny
zákona v této lhůtě se může
každá osoba s hlasovacím právem obrátit
na Ústavní soud ČR se žádostí,
aby určil, zda k takové podstatné změně
poměrů došlo. Žádost musí
být podpořena podpisy nejméně 200
osob s hlasovacím právem.
2/ V případě zamítnutí návrhu
předloženého k lidovému hlasování
lze věcně stejný návrh předložit
k hlasování nejdříve za 18 měsíců
ode dne hlasování o předchozím návrhu.
Spory o totožnost předmětu návrhu rozhoduje
Ústavní soud ČR.
1/ Výdaje spojené s přípravou, provedením
a zjišťováním výsledků hlasování
se hradí ze státního rozpočtu ČR.
Ministerstvo financí ČR stanoví způsob
úhrady nákladů, které přitom
vzniknou obcím.
Součástí výdajů podle odst.
1 nejsou výdaje spojené se získáváním
podpisů na podporu návrhu nebo s agitací
pro návrh nebo proti němu.
1/ Ministerstvo vnitra ČR stanoví právním
předpisem:
a/ podrobnosti o úkolech obecních úřadů
při
1. vytváření hlasovacích okrsků,
2. sestavování seznamů pro hlasování,
3. vystavování osvědčení pro
hlasování,
4. zajišťování a vybavování
volebních místností,
5. úschově hlasovacích lístků
a jiných dokumentů pro hlasování.
b/ vzory hlasovacího lístku, seznamu pro hlasování,
osvědčení pro hlasování a zápisů
komisí.
2/ Český statistický úřad po
dohodě s ministerstvem vnitra ČR vydá metodiku
zpracování výsledků hlasování.
Jan Kryčer v. r. | Zdeněk Malík v.r. |
Josef Kubiš v. r. | Jiří Karas v. r. |