V době od schválení hospodářského
zákoníku došlo v něm však k řadě
změn nebo omezení. Za závažné
omezení považuji zejména ta, ke kterým
došlo zákonným opatřením č.
13/67 Sb. Bylo zrušeno právo ministerstev pověřovat
organizace, aby zabezpečovaly jednotnost řízení
výroby a odbytu určitých skupin výrobků
a zajišťovaly tak plánovité uspokojování
potřeb celé naší společnosti.
Dále byla v souvislosti s přijetím zákona
o národních výborech č. 69/67 Sb.
zrušena ustanovení týkající se
řízení a činnosti organizací,
podléhajících národním výborům.
Vážnou změnou bylo zrušení postupů
při převzetí nebo vypouštění
výrobního programu, kdy byla zrušena ta opatření,
která hájila zájmy společnosti a zabraňovala
vzniku disproporcí, způsobovaných nezodpovědnými
změnami výrobních programů. Stejně
tak byly odbourány povinnosti k uzavírání
hospodářských smluv. Uvedené změny
byly vyvolány v souvislosti s tzv. ekonomickou reformou,
krátce řečeno "šikovštinou";
jejich důsledky se nepříznivě projevily
v letech 1968-1969 v národním hospodářství
a vedly k výraznému oslabení plánovitého
řízení ekonomiky, jejichž důsledky
pociťujeme dodnes a musíme je odstraňovat.
Řada opatření, která zejména
v letech 1966-1968 upravovala původní znění
hospodářského zákoníku, jakož
i vývoj našeho hospodářství od
schválení zákoníku, vyžadují
bezpodmínečně jeho úpravu. Jde zejména
znovu o posílení úlohy plánů
a orgánů hospodářského řízení,
o utužení a obnovení pořádku
v hospodářských vztazích mezi organizacemi,
zmírnění nerovnoprávného postavení
odběratelů a konečně, jak ukázala
praxe, je třeba zabránit neoprávněnému
podnikání.
Náměstek hlavního arbitra ČSSR s.
Brandejs ve svém vystoupení poukázal na některá
ustanovení, jež mají uvedené požadavky
splnit. Chtěl bych se zmínit alespoň v krátkosti
o některých, podle mého názoru důležitých,
úpravách. Jsou to nové §§ 51 a
53, kterými se obnovují původní znění
zrušená, nebo změněná v roce
1967 a která se týkají rozhodování
o změnách výrobního programu. Jak
už jsem uvedl, způsobily právě tyto
změny v uplynulých letech řadu nedostatků.
Paragraf 51 byl proti původnímu znění
doplněn o plnění závazků vůči
zahraničí. Uvedené doplnění
považuji za velmi důležité, zejména
v souvislosti s předpokládaným dalším
rozvojem mezinárodní dělby práce a
integrace v rámci zemí RVHP.
Výraznou změnou, která odráží
praktické zkušenosti z dosavadní působnosti
hospodářského zákoníku, je
úprava práv odběratele při zjištění
vad u dodaných výrobků /§ 131 a §
149/. Máme všichni řadu nepříjemných
zkušeností s projednáváním a
uplatňováním náhrad škod za vadné
výrobky v souvislosti s garančními lhůtami.
Víme, že dosavadní ustanovení umožňovala
výrobcům vyhnout se placení náhrady
i za nesporně prokázané výrobní
vady, jestliže uplynula záruční lhůta,
která, jak víme, je u řady výrobků
poměrně velmi krátká. Podle návrhu
napříště nebude již dosti dobře
možné, aby výrobci po prošlé záruční
době strkali hlavu do písku a lehce se zbavili důsledků
za dodání vadných výrobků.
Předpokládám, že uvedená úprava
se příznivě projeví zejména
u dodávek pro investiční výstavbu,
kde je poměrně dlouhá doba od dodávky
zařízení k jeho uvedení do provozu.
Zde se skryté výrobní závady projeví
zpravidla po záruční době. Určitým
stínem na tomto zlepšení je § 147, odst.
4, který umožňuje výjimky v tom smyslu,
že rozsah náhrady škod může být
pro určité případy upraven odchylně.
To neradi vidíme, protože v praxi to znamená,
že může být v těchto případech
poškozen odběratel. Nutno však přiznat,
že uvedené výjimky jsou odůvodněné
tam, kde výrobce na žádost odběratele
dodá nové, složité zařízení,
u něhož vyzkoušení technologie výroby
by si nesporně vyžádalo dlouhou dobu, neúnosnou
pro odběratele. V těchto případech
je tedy riziko oprávněně z části
přeneseno i na odběratele. Jsou důležité
i další změny, např. § 291, 320,
které nutí dodavatele pro investiční
výstavbu, aby intenzívněji spolupracovali
s generálním projektantem. Víme, že
i v této oblasti je mnoho nedostatků.
Vážené soudružky a soudruzi poslanci,
projednávání novely hospodářského
zákoníku ve výborech obou sněmoven
potvrdilo, že navrhované změny jsou v souladu
se zkušenostmi z jeho dosavadního uplatňování
a že vesměs odrážejí současný
stav a potřeby konsolidace a dalšího rozvoje
národního hospodářství v duchu
závěrů prosincového pléna ÚV
KSČ. Lze očekávat, že návrh přispěje
k obnovení a upevnění autority státního
plánu a ke zvýšení vlivu orgánů
státního hospodářského řízení
na výrobní sféru. Z jednání
výborů nevyplynuly návrhy na podstatné
změny, ale jen návrhy na dílčí
úpravy, které zejména po stránce legislativní,
z hlediska upřesnění významu některých
ustanovení, upravují vládní návrh.
Dohodnuté úpravy jsou obsaženy ve společné
zprávě výboru SL pro průmysl, dopravu
a obchod a výboru SN pro hospodářskou politiku,
kterou jste všichni obdrželi.
Jako společný zpravodaj uvedených výborů
Sněmovny lidu vám proto doporučuji projednat
a schválit vládní návrh zákona,
kterým se mění a doplňují některá
ustanovení hospodářského zákoníku
ve znění společné zprávy výboru
SL a výboru SN pro hospodářskou politiku.
Děkuji vám za pozornost.
Předsedkyně SL MUDr. S. Pennigerová:
Děkuji poslanci Mušalovi a prosím, aby stanovisko
výborů Sněmovny národů, kterým
byl vládní návrh přikázán
k projednání, přednesla jejich společná
zpravodajka poslankyně Jana Kaňková.
Zpravodaj poslankyně J. Kaňková:
Vážené soudružky a soudruzi poslanci.
Poslanec Mušal doporučil ke schválení
předložený vládní návrh
zákona, kterým se mění a doplňují
některá ustanovení hospodářského
zákoníku a současně své doporučení
zdůvodnil. Přitom uvedl souhrnně i závěry
z jednání ve výborech. Já se k jeho
návrhu připojuji a chtěla bych podpořit
přednesené zdůvodnění několika
poznámkami a zejména informací o průběhu
jednání ve výborech.
Předložený návrh zákona vychází
ze základní myšlenky, že rozvoj socialistického
hospodářství je zajišťován
především plánem, s nímž
musí být v souladu veškerá řídící
a hospodářská činnost všech článků
a stupňů národního hospodářství.
Jsem přesvědčena, že navrhovaná
novela vytváří spolu se zákonem o
národohospodářském plánování
podmínky pro posílení úlohy státního
plánu a orgánů hospodářského
řízení.
Vytváří také podmínky pro zajištění
solidních spolehlivých odběratelsko-dodavatelských
vztahů mezi podniky a organizacemi, přispívá
ke zmírňování dopadu trvale převyšující
poptávky nad nabídkou u řady výrobků
nebo znemožnění monopolního postavení
některých výrobců a z toho vyplývajícího
nerovnoprávného postavení odběratele
vůči výrobci - dodavateli.
V diskusi na společné schůzi výborů
Sněmovny lidu pro průmysl, dopravu a obchod a výboru
Sněmovny národů pro hospodářskou
politiku bylo poukázováno i na to, že může
zejména při vztazích mezi podniky zahraničního
obchodu a výrobními podniky jako dodavateli docházet
i k opačným případům, tj. k
určitému nerovnoprávnému postavení
výrobce vůči podniku zahraničního
obchodu v souvislosti s uplatňováním dodávkových
příkazů. Z těchto případů
může těžit zahraniční odběratel.
To jsou však vcelku ojedinělé případy,
kterým se dá zamezit důsledným využitím
platných právních předpisů.
Vládní návrh, kterým se mění
a doplňují některá ustanovení
hospodářského zákoníku, byl
jednomyslně doporučen ke schválení
i na společné schůzi výborů
pro plán a rozpočet.
V souvislosti s projednáváním odběratelsko-dodavatelských
vztahů zde byla vedena diskuse o posílení
postavení spotřebitelů a usnesením
výborů bylo doporučeno vládě
Československé socialistické republiky, aby
zabezpečila pro vnitřní trh dodávky
zboží v množství, cenové a sortimentní
struktuře předchozího roku, pokud to budou
obchodní organizace požadovat.
Dále, aby zabezpečila výrobu náhradních
dílů po celou dobu životnosti výrobků.
Potud tedy doporučení společné schůze
výborů pro plán a rozpočet adresované
vládě. Podle sdělení zástupců
vlády se již v současné době
některá z těchto opatření připravují.
Ústavně právní výbory na společné
schůzi společně s delegáty ostatních
výborů projednaly podrobně legislativní
změny a dílčí úpravy, které,
jak již řekl poslanec Mušal, neobsahují
žádné věcné změny.
Vážené soudružky a soudruzi, seznámila
jsem vás s průběhem projednávání
předloženého vládního návrhu
zákona ve výborech sněmoven. Všechny
výbory projednaly vládní návrh pečlivě
a doporučily jej jednomyslně ke schválení
oběma sněmovnám. Jako společná
zpravodajka výboru Sněmovny národů
pro plán a rozpočet, výboru ústavně
právního a výboru pro hospodářskou
politiku navrhuji vládní návrh zákona,
kterým se mění a doplňují některá
ustanovení hospodářského zákoníku,
schválit ve znění společné
zprávy výborů.
Předsedkyně SL MUDr. S. Pennigerová:
Děkuji poslankyni Kaňkové za zpravodajskou
zprávu.
Soudružky a soudruzi poslanci, vzhledem k tomu, že jsme
nedostali žádnou přihlášku do diskuse,
ptám se vás, zda se někdo hlásí
o slovo? /Nikdo./
Ptám se, zda si přeje slovo náměstek
hlavního arbitra ČSSR? /Nepřeje./
Přeje si slovo zpravodaj poslanec Mušal? /Nepřeje./
Přeje si slovo zpravodajka poslankyně Kaňková?
/Nepřeje./
Můžeme tedy přistoupit k hlasování,
pro které podle ustanovení čl. 42 odst. 2
písm. m/ platí zákaz majorizace. Nejdříve
budou hlasovat poslanci Sněmovny lidu, kterých je
přítomno 217.
Kdo z těchto poslanců souhlasí s návrhem
zákona, kterým se mění a doplňují
některá ustanovení hospodářského
zákoníku, ve znění společné
zprávy výborů Sněmovny lidu, nechť
zdvihne ruku. /Hlasuje se./
Je někdo proti? /Nikdo./
Zdržel se někdo hlasování? /Nikdo./
Děkuji.
Vzhledem k tomu, že pro návrh ve Sněmovně
lidu hlasovali všichni přítomní poslanci,
Sněmovna lidu zákon schválila.
Nyní budou hlasovat poslanci Sněmovny národů,
a to poslanci zvolení v České socialistické
republice, kterých je přítomno 46.
Kdo z těchto poslanců je pro návrh zákona
ve znění společné zprávy výborů
Sněmovny národů, nechť zdvihne ruku.
/Hlasuje se./
Je někdo proti? /Nikdo./
Zdržel se někdo hlasování? /Nikdo./
Děkuji.
Pro návrh hlasovala většina všech poslanců
Sněmovny národů zvolených v České
socialistické republice.
Prosím o hlasování poslance Sněmovny
národů, zvolené ve Slovenské socialistické
republice, kterých je přítomno 44.
Kdo z nich souhlasí s návrhem zákona ve znění
společné zprávy výborů Sněmovny
národů, nechť zdvihne ruku. /Hlasuje se./
Je někdo proti? /Nikdo./
Zdržel se někdo hlasování? /Nikdo./
Děkuji.
Pro návrh hlasovala většina poslanců
Sněmovny národů zvolených ve Slovenské
socialistické republice. Sněmovna národů
zákon schválila.
Vzhledem ke shodným usnesením obou sněmoven
konstatuji, že Federální shromáždění
Československé socialistické republiky schválilo
zákon, kterým se mění a doplňují
některá ustanovení hospodářského
zákoníku.
Dalším bodem programu je
12. Vládní návrh zákona, kterým
se mění a doplňují některá
ustanovení zákona o hospodářské
arbitráži /tisk 64/ a společné zprávy
výborů Sněmovny lidu /tisk 48/SL/ a výborů
Sněmovny národů /tisk 45/SN/
Návrh zákona má odůvodnit z pověření
vlády náměstek hlavního arbitra Československé
socialistické republiky Václav Brandejs. Má
někdo z poslanců připomínky k tomuto
pověření? /Nebyly/.
Dávám slovo náměstku hlavního
arbitra Václavu Brandejsovi.
Náměstek hlavního arbitra V. Brandejs:
Vážená soudružko předsedkyně,
vážené soudružky, vážení
soudruzi poslanci!
Byl jsem pověřen vládou Československé
socialistické republiky, abych odůvodnil i vládní
návrh zákona, kterým se mění
a doplňují některá ustanovení
zákona o hospodářské arbitráži.
Není to náhoda, že vláda ČSSR
předkládá Federálnímu shromáždění
k projednání a ke schválení novelu
zákona o hospodářské arbitráži
právě v těchto dnech a právě
spolu s celým souborem svým politickým obsahem
závažných návrhů zákonů.
Rád bych, vážené soudružky a vážení
soudruzi, upozornil na dva základní politické
momenty, které i tuto novelu právem do tohoto souboru
návrhů zákonů vřadí.
Prvním politickým momentem je pouhá skutečnost,
že jde o novelu zákona o hospodářské
arbitráži. Touto skutečností vláda
Československé socialistické republiky chce
udělat tečku za pochybnostmi, které byly
v roce 1968 kolem postavení a úlohy hospodářské
arbitráže v systému státních
orgánů v plánovitém řízení
našeho hospodářství uměle vyvolávány,
zejména v souvislosti s neodpovědnou kampaní
kolem postavení podniku. Touto novelou se má tedy
znovu obnovit ono původní poslání
a postavení orgánů hospodářské
arbitráže, které sice nikdy právně
změněno nebylo, proti němuž však
právě z pozic směřujících
proti leninským principům řízení
socialistického hospodářství bylo
už řečeno.
Druhým neméně významným politickým
momentem je skutečnost, že navrhovanou novelou má
být také na úseku orgánů hospodářské
arbitráže zákonem zabezpečeno federativní
uspořádání.
Fakt, že pracovníci arbitráže, ať
v Čechách či na Slovensku vždy pracovali
jako bratři, že v nejužším kontaktu
angažovaně a s plným politickým zaujetím
plnili společné úkoly, nic nemění
na tom, že je třeba a že je důležité,
aby tato činnost byla jako společná ve smyslu
ústavního zákona o čs. federaci v
čl. 8 a v čl. 24 zakotvena a aby v zákoně
našla své vyjádření ve federativním
uspořádání.
Při přípravě tohoto federativního
uspořádání orgánů hospodářské
arbitráže bylo možno již vzít v úvahu
všechny zkušenosti získané z dvouletého
působení federace a zabezpečit, aby navrhované
federativní uspořádání právě
proto, že jde o činnost arbitráže převážně
na úseku právně ekonomickém, na kterém
se využívá právní úpravy
jako jednoho z nástrojů realizace jednotné
hospodářské politiky státu, aby tedy
i toto federativní uspořádání
posilovalo integrující úlohu federace na
jedné straně, na druhé straně pak
v dostatečné míře zabezpečovalo
potřebný vliv národních orgánů
na činnost orgánů hospodářské
arbitráže.
Posílení a integrující vliv je vyjádřen
tím, že se zřizuje státní arbitráž
ČSSR jako federální orgán, jehož
hlavním posláním v jednotné soustavě
orgánů hospodářské arbitráže
bude zabezpečovat jednotnost judikatury na celém
území federace, a aby, využívajíc
všech poznatků a zkušeností svých
a ostatních orgánů hospodářské
arbitráže, připravovala na úseku jí
svěřeném pro vládu ČSSR návrhy
právních předpisů.