Uvažovaným hlavním ústavům v
republikách ukládá návrh zákona,
aby zabezpečovaly státní plány rozvoje
národního hospodářství republik
a další úkoly banky vyplývající
z působnosti vlád republik. K tomu účelu
disponují peněžními prostředky
a zdroji, především úvěry zvlášť
vyčleněnými v měnovém plánu.
Hlavní ústavy jsou však povinny používat
jich plánovitě a v souladu s jednotnými celostátně
závaznými předpisy. Úlohu a působnost
ústředí Státní banky upravuje
návrh zákona nyní tak, aby svou koncepční
činností spolupůsobila na tvorbě národohospodářských
plánů a hospodářské politiky
a aby spolupracovala na opatřeních, která
zabezpečují jejich realizaci. Ústředí
též vykonává bankovní funkce,
které vyplývají z působnosti federace
a zabezpečuje činnost banky v zahraničí.
Zajišťuje jednotnost řízení a kontrolu
chodu celé banky. V organizační výstavbě
a řízení Státní banky československé
bude podle návrhu zákona uplatněn princip
demokratického centralismu při dvoustupňovém
systému řízení orgánů
banky a se sítí poboček v každém
okrese.
Vlastní řízení banky je účelně
rozděleno na rozhodovací pravomoc a odpovědnost,
kterou nový zákon dává předsedovi
a místopředsedovi a na výkonnou pravomoc
a odpovědnost, která je svěřena ředitelům.
Postavení Státní banky v soustavě
centrálních orgánů je dáno
vztahem této banky k vládě ČSSR. Vláda
v souladu s návrhem zákona projednává
a schvaluje statut banky, měnový plán a zásady
vnitřní a zahraniční bankovní
měnové politiky, stejně jako zásady
hospodaření banky a její roční
účetní závěrku spolu s výroční
zprávou banky; jmenuje též čelné
funkcionáře Státní banky. Návrh
zákona zajišťuje vládě Československé
socialistické republiky takový vliv na řízení
a práci Státní banky, aby vláda mohla
její činnost soustavně usměrňovat
v souladu s potřebami plánu rozvoje národního
hospodářství a státní hospodářské
politiky.
Předložený návrh zákona ve své
koncepci vychází z logických a přirozených
funkcí socialistické banky, a protože zahraniční
banky jsou s nimi obeznámeny včetně principů
federativního uspořádání, očekáváme
i u nich správné pochopení nové právní
úpravy postavení Státní banky československé.
Závěrem vás mohu ujistit, vážené
soudružky a soudruzi poslanci, že vládní
návrh zákona o Státní bance československé,
bude-li schválen, bude realizován hospodárně,
a to bez zvýšení celkového počtu
pracovníků a bez nepříznivých
účinků na odvod ze zisku do federálního
rozpočtu. Vyšší pracovní náročnost,
nutná k provedení tohoto zákona, bude zabezpečena
komplexním programem racionalizace práce ve Státní
bance, který je postupně realizován.
Jménem vlády ČSSR doporučuji proto
Federálnímu shromáždění
návrh zákona o Státní bance československé
schválit.
Děkuji vám za pozornost.
Předsedkyně SL MUDr. S. Pennigerová:
Děkuji generálnímu řediteli Státní
banky československé za výklad k zákonu.
Prosím společného zpravodaje výborů
SN, kterým byl vládní návrh zákona
přikázán, poslance ing. Františka Mišeje,
aby přednesl svou zpravodajskou zprávu.
Spravodajca poslanec Ing. F. Mišeje:
Vážené súdružky a súdruhovia
poslanci!
Predložený vládny návrh zákona
o Štátnej banke československej, ktorý
dnes prerokúvame, je zákonom, ktorý má
komplexne upraviť oblasť pôsobnosti Štátnej
banky československej, predovšetkým jej funkcie,
práva a povinnosti, jej vzťah k vláde ČSSR
i k vládam obidvoch republík, vzťahy ručenia
za záväzky štátov a bánk štátov,
organizačnú výstavbu banky, práva
a povinnosti ich funkcionárov.
Generálny riaditeľ Štátnej banky československej
súdruh Ing. Potáč nás zoznámil
s podmienkami prípravy návrhu nového zákona
o Štátnej banke československej a s koncepciami,
o ktoré sa tento zákon opiera.
Výbory Federálneho zhromaždenia, ktoré
návrh zákona prerokúvali, posudzovali ho
hlavne z týchto základných hľadísk:
- ako zákon zodpovedá uzneseniu januárového
pléna ÚV KSČ, ktoré uložilo povinnosť
posilniť centrálno-plánovité riadenie
hospodárstva a upevniť jednotnú Štátnu
banku,
- ako zákon zodpovedá uskutočnenému
hodnoteniu skúseností získaných po
vytvorení federatívneho usporiadania štátu
a návrhom na jeho ďalšie zdokonalenie.
Ak predložený návrh zákona posudzujeme
z hľadiska úloh uložených januárovým
plénom ÚV KSČ, je možné konštatovať,
že rešpektuje a zabezpečuje úlohu organizovať
Štátnu banku ako jednotnú emisnú, úverovú
a zúčtovaciu organizáciu v záujme
jednotnej československej ekonomiky.
Predložený návrh zákona predpokladá,
že Štátna banka bude federálnou inštitúciou
s jednotným centrálnym vedením a riadením,
že bude zostavovať pre federáciu jeden menový
plán, že sa jej činnosť bude riadiť
na celom území federácie jednotnými
úverovými a devízovými zásadami
a pravidlami, že sa teda všetky bankové činnosti
budú realizovať jednotným spôsobom na
území celej Československej socialistickej
republiky.
Pritom sa rešpektuje nutnosť upevnenia centrálneho
plánovitého riadenia hospodárstva a zvýšenia
autority plánu a predpokladá sa posilnenie menovej
úlohy Štátnej banky československej.
Zapojenie Štátnej banky do celkového systému
centrálneho plánovitého riadenia sa posilňuje
tým, že Štátna banka bude pracovať
podľa menových plánov schvaľovaných
federálnou vládou a že predseda banky bude
zásadné finančné a menové opatrenia
navrhovať federálnej vláde po dohode s ministrom
financií federálnej vlády.
Menová úloha Štátnej banky sa posilnila
tým, že banka bude plniť úlohy spojené
s vykonávaním devízového monopolu
ČSSR, že bude zostavovať devízový
plán a aj menový plán, ktorý sa znovu
zakotvuje v predloženom návrhu zákona. Domnievam
sa, že ide o pozitívne zmeny v činnosti Štátnej
banky i v celom systéme riadenia hospodárstva. Štátnej
banke sa touto novou organizačnou úpravou vytvárajú
podmienky pre to, aby v oblasti zostavovania národohospodárskeho
plánu a štátnych rozpočtov mohla aktívnejšie
presadzovať premietnutie menovo-stabilizačných
hľadísk do návrhov týchto vrcholných
plánov.
Za dôležité považujem ďalej tie opatrenia
návrhu zákona, ktoré majú zabezpečiť
premietnutie federatívnych princípov do vnútorného
organizačného usporiadania jednotnej Štátnej
banky a do systému jej riadenia.
Ako vidieť z návrhu zákona, podarilo sa vyvážiť
v rámci jednej banky nutnosť jednotného centrálneho
riadenia celej tejto inštitúcie a jednotnej realizácie
bankových funkcií na jednej strane a zabezpečenie
potrebných vzťahov a väzieb na orgány
republík na strane druhej. Pri riešení otázok
organizácie a riadenia banky sa rešpektujú
v predloženom návrhu vedľa uvedených hľadísk
ešte tieto ďalšie hľadiská:
- usporiadať organizáciu banky tak, aby nadväzovala
na systém riadenia národného hospodárstva
a na hlavné cesty zostavenia rozpisu a kontroly národohospodárskeho
plánu,
- budovať jej organizáciu tak, aby bola pružná,
operatívna a hospodárna a aby sa vybudovala s doterajším
stavom pracovníkov banky,
- vytvoriť všetky predpoklady pre stabilitu organizačnej
štruktúry a systému riadenia banky.
Týmto otázkam sa venovala na úrovni federálnych
i národných orgánov pozornosť a pri
riešení zložitých problémov a otázok
sa dosiahli žiadúce výsledky.
Aj keď v prvom rade treba zabezpečovať prostredníctvom
Štátnej banky jednotnú realizáciu menovej
politiky, zvážili sa možnosti akó vybaviť
potrebnou právomocou hlavné ústavy oboch
národných republík a ako zabezpečiť
ich vzťahy k národným orgánom.
Domnievam sa preto, že predložený návrh
zákona rešpektuje federálne usporiadanie štátu
a že sa podarilo premietnuť federatívne princípy
do vnútorného usporiadania banky pri rešpektovaní
jednoty a racionálnosti jej riadenia.
Pokiaľ ide o formy riadenia Štátnej banky a o
vymedzenie úloh jej vedúcich predstaviteľov
v riadení banky, je v predloženom návrhu vhodne
skĺbený princíp odvetvového a územného
riadenia.
Treba uvítať vyhlásenie generálneho
riaditeľa Štátnej banky, že nedôjde
k zvýšeniu celkového počtu pracovníkov
banky, potrebných na zabezpečenie doterajších
úloh.
Na záver môžem konštatovať, že
predložený návrh zákona o Štátnej
banke československej rešpektuje a zabezpečuje
uznesenie januárového pléna ÚV KSČ,
najmä však tie jeho časti, ktoré ukladajú
povinnosť upevňovať centrálne plánovité
riadenie hospodárstva a zachovávať i upevňovať
jednotu Štátnej banky.
Je tiež v plnom súlade so zásadami upevňovania
a ďalšieho rozvíjania československej
federácie. Vzhľadom na to - ako spoločný
spravodajca Výboru pre plán a rozpočet Snemovne
národov a Ústavnoprávneho výboru Snemovne
národov - odporúčam Federálnemu zhromaždeniu
predložený návrh zákona o Štátnej
banke československej s úpravami podľa priloženej
spoločnej správy výborov Snemovne ľudu
a Snemovne národov schváliť.
Předsedkyně SL MUDr. S. Pennigerová:
Děkuji a prosím, aby zpravodajskou zprávu
přednesl poslanec Vratislav Krutina jako společný
zpravodaj výborů Sněmovny lidu.
Zpravodaj poslanec V. Krutina:
Vážené soudružky a soudruzi poslanci.
Vládní návrh zákona o Státní
bance československé, která byla zřízena
v roce 1950, navazuje na dosavadní právní
úpravu z roku 1965, kterou bylo vyjádřeno
její postavení a okruh činnosti, jakožto
především cedulové banky v širším
smyslu a základní úvěrové banky
čs. hospodářství. Z toho plyne, že
nová úprava nevykazuje a ani nechce vykazovat základní
a zásadní změny v postavení a úloze
Státní banky.
Při aplikaci zásad federativního uspořádání
vychází proto předložený návrh
z usnesení ÚV KSČ z ledna 1970 a z úpravy
ústavního zákona o čs. federaci, které
provedly tečku za představami o vytvoření
tzv. emisního systému Československé
socialistické republiky a zřízení
několika úvěrových bank na území
ČSR i SSR.
Organizace banky, vyplývající z principu
federativního uspořádání státu
znamená, že banka má své ústředí
v Praze a dále dva hlavní ústavy, jeden pro
ČSR se sídlem v Praze a druhý pro SSR se
sídlem v Bratislavě. Jinak má své
pobočky, a může určité speciální
úkony vykonávat přeneseně i jinými
organizacemi /např. orgány Spojů, Čedok,
Interhotely, Obchodní banka apod./.
Ústředí má vykonávat koncepční,
řídící a kontrolní činnost
banky pro celé území ČSSR.
Hlavní ústavy jsou organizovány relativně
samostatně. Mají na svém čele generální
ředitele ve funkci místopředsedů a
jejich činnost je dána a vymezena územně
jako činnost provádějící základní
koncepci a základní normy z této koncepce
plynoucí na území obou republik.
Banka jakožto samostatná právnická osoba
je vybavena také svým samostatným jměním,
a to statutárním fondem ve výši 5 mld
Kčs, a všeobecným rezervním fondem,
dotovaným ze zisku banky, a to až do výše
dalších 5 mld Kčs.
Podstata každé instituce je v její kompetenci.
Zákon určuje tuto kompetenci Státní
banky především v § § 3, 4 a 6, předpokládá
však další právní úpravu
ve "statutu banky", jehož úkolem je nejen
provést podrobněji ustanovení o organizaci
banky, nýbrž o její kompetenci.
Banka je specifickým orgánem, se složenou i
složitou kompetencí:
1. Je cedulovou bankou, tj. bankou, vydávající
oběživo /bankovky/. Banka má proto podle návrhu
zákona výhradní právo, čili
privilegium, "vydávat bankovky". A má
také právo navrhovat vládě /po dohodě
s příslušným odborným ministerstvem
financí/ potřebné úpravy měny
a zásady oběhu všech zákonných
peněz /tedy i drobných/.
S tím souvisí, že banka má kompetenci
navrhovat kurs naší měny. A s tím jen
logicky souvisí, že stanoví i ceny zlata v
bankovních operacích s cizinou.
2. Je orgánem, pečujícím o naši
měnu v tom smyslu, že jejím nejvlastnějším
i vrcholným úkolem je starat se o stabilitu naší
měnové jednotky. Proto je svěřen bance
úkol "dohlížet na ochranu měny"
/§ 3a/, dále podílet se v rozsahu a způsobem
stanoveným zvláštním předpisem
na kontrole měnového vývoje. Proto je dále
svěřeno bance, aby k zajištění
úkolů státních plánů
rozvoje vypracovala návrh zásad vnitřní
a zahraniční bankovní měnové
politiky a návrh měnového /úvěrového
a devizového/ plánu. Dále je podstatně
umožněno bance v témže paragrafu, aby
se podílela na uskutečňování
plánů rozvoje státního hospodářství
a prosazovala přitom opatření k upevňování
měny.
3. Banka je devizovou bankou. Tuto její kompetenci upravuje
zákon o Státní bance jen v zásadě,
neboť podrobně ji upravuje další zákon
o devizovém hospodářství.
4. Banka je financujícím místem investiční
výstavby. Rozumí se, že investic, prováděných
socialistickými organizacemi. Je řečeno zvlášť
v § 3, že banka "poskytuje úvěry".
Vlastní cesta, jíž se dostává
do oběhu oběživo, je poskytování
cedulového úvěru, avšak hlavní
cesta, jíž se dostávají peníze
pro investiční a jiné použití,
je cesta úvěru investičního a provozního.
5. Banka je dále subjektem, provádějícím
tradiční peněžně bankovní
operace, jako jsou činnost pokladní pro státní
rozpočet, organizátorská činnost pro
platební styk se zahraničím, organizátorská
a prováděcí činnost platebního
styku a zúčtovacího styku pro organizace,
nákup a prodej deviz a zlata.
6. Banka je také kontrolním orgánem. Její
kontrola se podle § 6 soustřeďuje na plánované
práce a na poskytované úvěry v naší
měně a v devizách, a účelem
kontroly je, jak socialistické organizace použily
celospolečenských, takto jim k dispozici daných,
finančních prostředků.
7. Banka je svým způsobem i oponentem státního
rozpočtu. Není neznámou zkušeností,
že státní rozpočet by mohl založit
/vedle oblasti mzdové a cenové politiky/ inflační
tendence, stejně jako můžeme inflaci brzdit.
V § 7 odst. 4 je navrhováno, že předseda
banky v dohodě s ministrem financí ČSSR navrhuje
vládě zásadní finanční
a měnové opatření. Mají-li
tato opatření dopad na státní rozpočet
republiky, je zřejmé, že přitom postupuje
v dohodě s ministrem financí a že se tím
zakládá zcela zásadní a důležitá
integrace měnového hlediska na tvorbu státních
rozpočtů.
Soudružky a soudruzi poslanci, závěrem bych
chtěl říci, že kterýkoli zákon
je dobrý teprve tehdy, je-li naplněn v praktické
aplikaci podle jeho intencí. Předkládaný
návrh zákona poskytuje Státní bance
dost instrumentů a dost prostoru, aby, využívajíc
své kompetence na tomto zákoně založené,
mohla být z jedné strany úspěšným
strážcem naší měny ve všech
jejích složkách a působila ke stejnému
cíli jako státní rozpočet /např.
v protiinflační politice/: na druhé straně,
aby pro chod našeho národohospodářského
systému poskytovala pohotově dostatek peněžních
prostředků. Je významným rysem zákona,
že zdůrazňuje význam měnově
politických aspektů v činnosti Státní
banky v období přípravy státního
plánu, při jeho realizaci i hodnocení vývoje
hospodářství.