Kulturní a informační výbor projednal
vládní návrh zákona (tisk 1145) o
základní úpravě jednotného
školství (školský zákon) ve schůzích
dne 12. a 13. dubna 1948, právní výbor ve
schůzi dne 13. dubna 1948 a rozpočtový výbor
ve schůzi dne 14. dubna 1948.
Ve schůzích kulturního a informačního
výboru, právního výboru a rozpočtového
výboru byly provedeny ve vládním návrhu
změny a doplňky, o nichž bylo dosaženo
shody mezi všemi výbory.
Kulturní a informační výbor k §
44, odst. 2 připomíná, že členy
ústředních poradních sborů,
pokud jde o Slovensko, jmenuje ministr školství a
osvěty po slyšení pověřence školství
a osvěty.
Právní výbor k § 67, odst. 2 připomíná,
že pojem žákovských domovů a družin
mládeže bude objasněn v podrobnostech, které
určí ministerstvo školství a sociální
péče se zúčastněnými
ústředními úřady.
Všechny tři jmenované výbory předkládají
ústavodárnému Národnímu shromáždění
upravený návrh zákona s připojenými
resolucemi ke schválení tak, jak je zřejmý
z připojeného celkového znění,
které je nerozdílnou součástí
této zprávy.
Ústavodárné Národní shromáždění
republiky Československé usneslo se na tomto zákoně:
(1) Veškeré mládeži se dostane jednotné
výchovy a obecného i odborného vzdělání
na školách, které tvoří jednotnou
soustavu.
(2) Podle dalších ustanovení tohoto zákona
chodí mládež do školy mateřské
ve věku od tří do šesti let, do školy
prvního stupně (národní) a druhého
stupně (střední) od šesti do patnácti
let a mládež starší do školy třetího
stupně.
Školy pečují o všestranný rozumový,
citový, mravní a tělesný rozvoj žactva.
Vzdělávají mládež v duchu pokrokových
národních tradic a ideálů humanity,
vychovávají k samostatnému myšlení,
cílevědomému jednání, činorodé
práci i družné spolupráci a probouzejí
v mládeži touhu po sebevzdělání
a pokroku. Vedou ji k činné účasti
na životě školy a na budovatelském díle
republiky. Pěstují smysl pro společenství
v rodině, národu, Slovanstvu a lidstvu. Vychovávají
národně a politicky uvědomělé
občany lidově demokratického státu,
statečné obránce vlasti a oddané zastánce
pracujícího lidu a socialismu.
(1) Na školách v zemi České a v zemi
Moravskoslezské se vyučuje česky, na Slovensku
slovensky.
(2) Výjimky může stanoviti vláda.
(1) Školy jsou učiliště státní.
(2) Výjimky z ustanovení odstavce 1 stanoví
zvláštní zákon.
Základní školní vzdělání
poskytují školy prvního a druhé.ho stupně.
Toto vzdělání je povinné, jednotné
a bezplatné.
Školy podléhají veřejnému zdravotnímu
dozoru, předpisům o zdravotních opatřeních,
o preventivní zdravotní péči a o péči
sociální.
Ministerstvu školství a osvěty přísluší
vrchní správa škol a dozor na ně.
Mateřská škola poskytuje v těsné
součinnosti s rodinou dětem ve věku od tří
let do doby, kdy začnou docházeti do národní
školy, výchovnou péči a zdravotní
a sociální ochranu.
(1) Mateřská škola.se zpravidla zřídí
v obci nebo v závodě, přihlásí-li
se nejméně 20 dětí z jejího
předpokládaného obvodu; lze ji zrušiti,
klesne-li počet zapsaných dětí pod
15.
(2) V jedné třídě má býti
nejvýše 30 dětí; při vyšším
počtu dětí se podle možností
zřídí další třída.
(3) Mateřskou školu zřizuje a zrušuje
zemský školní úřad, který
stanoví též její obvod.
(1) Do mateřské školy se přijímají
tělesně i duševně zdravé děti,
které zpravidla bydlí v jejím obvodu a které
se k docházce do školy přihlásí.
(2) Vláda stanoví nařízením,
za kterých podmínek může býti
docházka do mateřské školy pro děti
od pěti let povinná.
(3) Výchovná péče na těchto
školách je bezplatná.
(1) Ministerstvo školství a osvěty upraví
v dohodě s ministerstvy zdravotnictví, sociální
péče a výživy zdravotní a sociální
ochranu i stravování dětí v mateřských
školách.
(2) Jsou-li v obvodu mateřské školy jesle nebo
útulky pro děti ve věku předškolním,
přísluší přímý
pedagogický dohled na ně správě školy.
Předpisy o zřizování a zrušování
mateřských škol, o jejich obvodech a o přijímání
dětí, vydá vláda nařízením.
(1) Povinnost choditi do školy prvního a druhého
stupně trvá devět let a začíná
počátkem školního roku, který
následuje po dni, kdy dítě dovrší
šestý rok věku.
(2) Dítě, které dovrší šestý
rok věku v době od počátku školního
roku do konce roku kalendářního, může
správa školy přijmouti, zjistí-li se
lékařsky jeho tělesná i duševní
vyspělost.
(3) Povinnost choditi do školy druhého stupně
mají děti, které s úspěchem
dokončily pátý postupný ročník
školy prvního stupně.
(4) Děti, které podle úředního
zjištění nelze vzdělávati pro
těžkou nemoc anebo pro duševní nebo tělesnou
vadu, nejsou povinny choditi do školy.
Žákům, kteří splní povinnost
školní docházky a nedosáhnou vzdělání,
které poskytuje střední škola, lze povoliti
další docházku do školy nebo zkoušku
z učiva této školy podle předpisů,
které vydá ministerstvo školství a osvěty.
Pro přípravu k této zkoušce může
zemský školní úřad při
škole zříditi kurs z učiva střední
školy.
Pro žáky, kteří se při vyučování
nebo v postupu opozdí pro nemoc nebo pro jinou závažnou
příčinu, zřídí se podle
potřeby podpůrné vyučování
v samostatných skupinách tak, aby se žákům
umožnil další normální postup.
V takové skupině může být nejvýše
20 žáků. Podrobnosti určí ministerstvo
školství a osvěty v dohodě s ministerstvem
financí.
Rodiče (zákonní zástupci) jsou povinni
přihlásiti své dítě k soupisu
nebo zápisu do školy a dbáti, aby podle ustanovení
školního řádu chodilo do školy
pravidelně a včas.
(1) Dítě chodí do školy, v jejímž
obvodu trvale bydlí. Výjimky může povoliti
okresní školní úřad.
(2) Školní obvody nutno stanoviti tak, aby se žákům
umožnila snadná denní docházka do školy
a aby se usnadňovalo zřizování škol
s větším počtem tříd.
Školy s menším počtem tříd
se sloučí ve společnou školu, vyhovuje-li
její obvod podmínkám § 17, odst. 2.
(1) Škola je povinna starati se o náboženskou
výchovu žáků podle jejich náboženského
vyznání, vyjímajíc případy,
kdy rodiče (zákonní zástupci) odhlásí
dítě od této výchovy.
(2) Náboženská výchova a dozor na ni
přísluší orgánům církevním
(náboženským obcím) bez újmy
práva vrchního dozoru a správy, které
příslušejí ministerstvu školství
a osvěty (§ 7).
(3) Učební osnovy náboženské
výchovy stanoví na návrh církevních
orgánů (náboženských obcí)
ministerstvo školství a osvěty po přezkoumání
s hlediska občanské a náboženské
snášelivosti.
(4) Učitelé náboženství (církevní
orgány a náboženské společnosti)
jsou povinni šetřiti předpisů, které
v mezích zákona vydají školní
úřady.
(5) Vyučování náboženství
musí být v souhlase s výchovnou činností
školy.
(6) Předpisy o zřizování oddělení
pro náboženskou výchovu a o počtu vyučovacích
hodin vydá vláda nařízením.
Školy zřizuje a zrušuje zemský školní
úřad, který stanoví též
jejich obvody.
Předpisy o obvodech, o zřizování a
rušení škol (tříd) a o plánovitém
budování sítě škol vydá
vláda nařízením.
Národní škola poskytuje základy obecného
vzdělání.
Národní škola má pět postupných
ročníků.
Národní škola se z.pravidla zřídí,
je-li v jejím předpokládaném obvodu
podle tříletého průměru nejméně
20 dětí, které jsou povinny do ní
choditi a které pro vzdálenost, neschůdnost
cesty nebo pro dopravní poměry nemohou docházeti
do jiné školy.
V první třídě a na jednotřídní
škole má býti nejvýše 30, v ostatních
třídách nejvýše 40 žáků;
při vyšším počtu se zpravidla zřídí
další třída (pobočka).
Výchovné a vzdělávací obory
jsou: společenské, jazykové, počty,
věcné nauky, obory technické, estetické,
zdravotní a tělovýchovné. Podrobnosti
určí vláda nařízením.
Střední škola poskytuje ucelené základní
obecné vzdělání.
Střední škola má čtyři
postupné ročníky.
Střední škola se zpravidla zřídí,
je-li v jejím předpokládaném obvodu
podle tříletého průměru nejméně
100 dětí, které jsou povinny do ní
choditi (§ 13, odst. 1 a 3) a které nemohou pro vzdálenost,
neschůdnost cesty nebo pro dopravní poměry
docházeti do jiné střední školy.
V jedné třídě má býti
nejvýše 40 žáků; při vyšším
počtu se zpravidla zřídí pobočná
třída.
Výchovné a vzdělávací obory
a nauky jsou: společenské, jazykové (jazyk
vyučovací, jazyk ruský), matematika, přírodní
vědy, obory technické, estetické, zdravotní
a tělovýchovné. Podrobnosti určí
vláda nařízením.
Žáci posledního postupného ročníku
jsou povinni tělesně pracovat nejvýše
čtyři týdny v některém hospodářském
oboru. Podrobnosti a výjimky určí vláda
nařízením.
Školy třetího stupně jsou:
1. povinné: základní odborné školy,
2. výběrové:
a) odborné školy - se studijní dobou kratší
než čtyrletou,
b) vyšší střední školy - se
studijní dobou nejméně čtyrletou:
vyšší odborné školy a gymnasia.
Školy třetího stupně zřizuje
a zrušuje podle plánu stanoveného vládou
a jejich názvy určuje ministerstvo školství
a osvěty.
Pro jednotlivá odvětví hospodářského,
sociálního nebo uměleckého života
se zřizují zvláštní druhy povinných
a výběrových odborných škol (pro
zemědělství, průmysl, řemeslo,
obchod, dopravu, pro ženská povolání,
uměleckou činnost, sociální a zdravotní
službu, výživu a pod.). Při zřizování
těchto škol se dbá též zájmů
jednotlivých oblastí.
Výběrové nebo povinné odborné
školy lze též zřizovati při státních
a národních podnicích. Předpisy o
zřizování takových škol a jejich
provozu vydá vláda nařízením.
Ministerstvo školství a osvěty stanoví
podmínky a způsob výběru žáků
do výběrových škol a vyhlásí
je v Úředním listě.
V jedné třídě má býti
nejvýše 40 žáků; při větším
počtu žáků se zpravidla zřídí
pobočná třída.
(1) Žák může přestoupiti na jinou
školu třetího stupně, splní-li
podmínky, které stanoví ministerstvo školství
a osvěty. Učební plány a osnovy se
upraví tak, aby se žákům usnadnil přestup.
(2) Ministerstvo školství a osvěty může
pro některou povinnou anebo výběrovou odbornou
školu nebo pro zvláštní pobočné
třídy na takové škole povoliti odchylky
od normálních učebních osnov podle
zájmů jednotlivých oblastí nebo podle
zvláštních potřeb hospodářských,
zdravotních nebo sociálních.
Žáci výběrových škol kromě
posledního ročníku jsou povinni v každém
školním roce tělesně pracovati čtyři
týdny v některém hospodářském
oboru, zejména v zemědělství, průmyslu,
řemesle a obchodu. Podrobnosti a výjimky určí
vláda nařízením.
(1) Žák, který úspěšně
dokončil poslední ročník vyšší
odborné školy nebo gymnasia, podrobí se závěrečné
zkoušce. Předpisy o závěrečných
zkouškách vydá ministerstvo školství
a osvěty.
(2) Vysvědčení o úspěšně
vykonané závěrečné zkoušce
je úředním průkazem o ukončení
studia na škole.
(1) Vyžaduje-li toho hospodářská, zdravotní
nebo branná potřeba, může ministerstvo
školství a osvěty po dohodě se zúčastněnými
ministerstvy a po slyšení vrcholných zájmových
organisací zřizovati kursy
a) při výběrových odborných
školách pro odborné školení absolventů
jiných výběrových škol,
b) při povinných a výběrových
odborných školách pro další odborné
vzdělávání pracujících
osob.
(2) Účastníkům kursu lze vydati frekventační
vysvědčení. Jde-li o kurs s celodenním
vyučováním, trvajícím aspoň
deset měsíců, lze vydati absolventům
vysvědčení o prospěchu; podrobnosti
stanoví ministerstvo školství a osvěty.
Ministerstvo školství a osvěty stanoví,
na kterých výběrových školách
a za jakých podmínek je přípustné.soukromé
studium.
(1) Ministerstvo školství a osvěty může
zříditi jako pomocné orgány pro povinné
a výběrové odborné školy ústřední
poradní sbory a pro jednotlivé školy místní
poradní sbory. Poradní sbory pečují
o zvelebení škol v úzkém vztahu s hospodářským
životem.
(2) Členy ústředních poradních
sborů při ministerstvu školství a osvěty
z ústředních úřadů a
z vrcholných hospodářských a sociálních
korporací jmenuje ministr školství a osvěty,
členy místních poradních sborů
z místních úřadů a z hospodářských
a sociálních zájemců jmenuje příslušný
školní úřad. Podrobnosti o složení
a působnosti těchto poradních sborů
stanoví ministerstvo školství a osvěty.
(3) Místní poradní sbor spravuje též
v dohodě se správou školy účelové
jmění, jež pro školu opatří
z dobrovolných příspěvků a
z jiných věnování, a to podle směrnic,
jež stanoví ministerstvo školství a osvěty.
Základní odborné školy poskytují
základy vzdělání odborného
a prohlubují obecné vzdělání.
(1) Základní odborné školy mají
zpravidla tři postupné ročníky. Škola
se může členiti v několik odborů.
(2) Základní odborné školy jsou povinné
pro veškerou mládež, která nechodí
do jiných škol třetího stupně.
(3) Školní vzdělání na těchto
školách je bezplatné.
Předpisy o obvodech základních odborných
škol vydá vláda nařízením.
(1) Povinnost choditi do základní odborné
školy nastává počátkem školního
roku, který následuje po skončení
povinné, po případě prodloužené
školní docházky do škol druhého
stupně.
(2) Podrobnosti, jakož i předpisy o úlevách
v docházce do školy vydá ministerstvo školství
a osvěty v dohodě se zúčastněnými
ústředními úřady.
Zaměstnavatel, po případě ten, kdo
přijal žáka do učení, přihlásí
žáka do příslušné základní
odborné školy do 15 dní po jeho vstupu do zaměstnání
(učebního poměru). Není-li žák
v zaměstnání (v učebním poměru),
přihlásí jej rodiče (zákonní
zástupci) do dne, kdy počíná jeho
povinnost choditi do školy (§ 48, odst. 1). Tyto osoby
dbají též o to, aby podle ustanovení
školního řádu žák chodil
do školy pravidelně a včas.
Odborné školy poskytují odborné vzdělání
pro určitá povolání a prohlubují
obecné vzdělání.
Odborné školy mají zpravidla dva nebo tři
postupné ročníky. Škola se může
členiti v několik odborů.
Vyšší odborné školy (pro zemědělství,
průmysl, obchod, dopravu, pro ženská povolání,
uměleckou činnost, sociální a zdravotní
službu, výživu a pod.) poskytují vyšší
vzdělání odborné a zároveň
i vyšší obecné vzdělání
v takovém rozsahu, aby se umožnil žákům
též přístup k studiu na vysokých
školách.
Vyšší odborná škola má zpravidla
čtyři postupné ročníky; na
některých školách může však
vláda nařízením prodloužiti studium
na pět let.