Ministr životního
prostředí František Benda zaslal odpověď
na interpelaci poslance Václava Franka dopisem ze dne 10.
dubna 1995.
Podle § 89 zákona
ČNR č. 35/1989 Sb., o jednacím řádu
České národní rady, v platném
znění, předkládám Poslanecké
sněmovně odpověď ministra životního
prostředí Františka Bendy na interpelaci poslance
Václava Franka. Odpověď je přílohou
tohoto sněmovního tisku.
Příloha
V Praze dne 10. dubna 1995 | |
Č. j.: M/1413/1995 |
Vážený pane
poslanče,
obdržel jsem Vaši interpelaci
ze dne 29. 3. 1995, která se týká při
jetí odpovídajícího opatření
v souvislosti s dalším rozšiřováním
dobývacího prastoru "Hvížcalka",
jehož držitelem je a. s. Pragocement Radotín..
Původní dobývací
pros tor Kosoř (místně Hvížďalka)
byl stanoven v roce 1959 pra dobývání vápenců
k výrobě cementu a vzdušného vápna
na základě ověřených a schválených
geologických zásob.
Následným geologickým
průzkumem byly upřesněny zásoby na
větší ploše, a proto v roce 1982 byl stanoven
v souladu s tehdejším právním řádem
(zák. č. 41/1957 Sb. - horní zákon
a zák. č. 71/1967 Sb. - správní řád)
dobývací prostor Zadní Kopanina I., o kterém
se zmiňujete v interpelaci
a jež je platný dosud. V současné
době se nepřipravují žádné
z měny tohoto dobývacího prostoru ze strany
těžaře.
Těžba v hranicích
stávajícího dobývacího prostoru
se řídí plánem otvírky a přípravy
dobývání výhradních ložisek
(POPD). Tyto plány stanovují konkrétní
podmínky pro vlastní dobývání.
Jednou z těchto podmínek je i doklad o vyřešení
střetů zájmů a z hodnocení
vlivu hornické činnosti na povrch a na životní
prostředí. o znamená, že všechny
námitky je možné a nutné řešit
při stanovování POPD.
V současné době
se pro lom Hvížďalka připravuje nový
POPD, a protože těžař je ze zákona
povinen eliminovat střety zájmů včetně
řešení vlastnických vztahů, kontaktuje
majitele pozemků, které budou do nového POPD
zahrnuty.
Vlastní schvalování
POPD provádějí orgány státní
báňské správy a orgány životní
ho prostředí se vyjadřují k těm
částem návrhu, které se jich týkají
např. § 6, odst. 3 vyhláška č.
242/1993 Sb.), stejně tak se vyjadřují např.
i dotčené obce. V rámci tohoto správního
řízení je tedy možné se k předloženému
návrhu vyjádřit tak, jak je uvedeno výše.
Ministerstvo životního
prostředí si je plně vědomo toho,
že těžební činnost je činností
velmi často poškozující životního
prostředí, a proto se snaží řešit
střety zájmů ochrany životní
prostředí a těžby.
Zde je možné namátkové
uvést některá řešení střetů
zájmů v oblasti podkrušnohorských hnědouhelných
pánví, na Ostravsku, na Českolipsku. a jinde.
Rovněž situací v obci Kosoř se již
naše ministerstva v minulosti zabývalo, a to na základě
stížností občanů v roce
1994.
V uvedeném roce bylo provedeno
rozsáhlé šetření o možnostech
poškození jednotlivých stavebních objektů
v obci vlivem trhacích pracích v lomu, objektivní
měření, která byl a prováděna
od roku 1993, nezaznamenala však překročení
mezních hodnot povolených pro tyto práce.
V obci bylo osazeno i osm stavebních
objektů deformometrickými body. Zatím nebyla
z jištěna souvislost mezi, trhacími pracemi
a puklinami.
Ministerstvo životního
prostředí.iniciovalo i práci nezávislé
skupiny tří soudních znalců z různých
organizací, jejichž úkolem bylo vypracování
odborných protokolů o příčinách
škod na jednotlivých stavebních objektech v
obci Kosoř. V současné době je toto
zhodnocení dokončováno a v případě
prokázání škod vzniklých trhacími
pracemi bude tato práce
sloužit k určení výše náhrady
škod.
Mimo to si Ministerstvo životní
ho prostředí - odbor ochrany horninového
prostředí v roce 1993 nechal předložit
a prověřil soubor opatření u těžaře,
která byla realizována pro zlepšení
životní ho a pracovní ho prostředí
na závodu Radotín a Loděnice. Na základě
tohoto materiálu bylo konstatováno, že navržená
opatření jsou účinná a posloužila
ke zlepšení stavu životního prostředí
proti minulosti.
Těžař zajišťuje
i režimní hydrogeologická pozorování
v oblasti obce na třech studních a třech
vrtech v časovém intervalu 2 - 3 týdny. Dosud
provedená pozorování nesignalizují
úbytek vody.
V současné době
je nejbližší dům vzdálen od těžební
etáže 350 m a od hranice skrývky zeminy 300
m. Hranice dobývacího prostoru, stanoveného
v roce 1982, je skutečně od nejbližšího
domu 160 m. Při jednání v lednu 1995 mezi
těžařem a zástupci obce byla diskutována
možnost zachování minimální hranice
od první zahloubené etáže 200 m s tím,
že zásoby přilehlé k obci by byly převedeny
do zásob vázaných
a tedy netěžitelných. Tato jednání
nejsou dosud uzavřena.
Vzhledem k tomu, je Ministerstvo
životního prostředí podporuje snahy
obce Kosoř o vyřešení střetů
zájmů s těžbou, doporučujeme
na základě jednání mezi obcí
a těžařem stanovení hranice, z a kterou
by těž ba neměl a zasáhnout. Na základě
této hranice následně provést převod
zásob volných do zásob vázaných
a nebo provést odpis zásob takto vymezených
na základě zmíněné dohody.
Vážený pane
poslanče, jsem rád, že i Vy vyjadřujete
z nepokojení nad stavem a možnostmi ochrany životní
ho prostředí v našem státě. Bohužel
i na této lokalitě byl původně vyhlášen
jako první dobývací prostor a teprve časově
následně CHKO Český kras. To znamená,
že i toto chráněné území
je zatíženo předchozími rozhodnutími,
která v mnoha případech
snižují možnosti ochrany této tak cenné
oblasti, která je právě vzhledem ke geologickému
složení horninového prostředí
vystavena silným tlakům těžařů
a investorů zabývajících se výrobou
vápna a cementu, jak o tom svědčí
i další řešený problém,
a to Nová Králodvorská cementárna.
Věřím, že i při řešení
tohoto problému budete na veřejnosti preferovat
ekologická hlediska.
V úctě
Benda
Vážený pan
Václav Frank
poslanec
Klub KSM v Poslanecké sněmovně
Parlamentu české republiky