Předseda vlády Václav
Klaus zaslal odpověď na interpelaci poslance Jana
Bláhy dopisem ze dne 15. listopadu 1994.
Podle § 89 zákona
ČNR č. 35/1989 Sb., o jednacím řádu
České národní rady, v platném
znění, předkládám Poslanecké
sněmovně odpověď předsedy vlády
Václava Klause na interpelaci poslance Jana Bláhy.
Odpověď je přílohou tohoto sněmovního
tisku.
Příloha
Václav KLAUS
předsedu vlády
České republiky
V Praze dne 15. listopadu 1994 | |
Č.j. 31927/94-OVA |
Vážený pane
poslanče,
na Vaši interpelaci týkající
se státní politiky bydlení Vám k jednotlivým
otázkám sděluji:
1. Jak se vláda vyrovná
se skutečností, že uplatnění
tržních podmínek v oblasti bydlení se
mnohdy redukuje na spekulace s byty v rámci privatizace
bytového fondu?
V rámci privatizace bytového fondu mají obce možnost na základě vlastního rozhodnutí upravit podmínky privatizace tak, jak se domnívají, že nejlépe vyhovují místním podmínkám a místním obyvatelům. Pokud obce prodávají obecní byty a bytové domy občanům s výraznými slevami, je to zohlednění budoucích velkých výdajů nových vlastníků, protože řada domů je zanedbaná, s nevyhovujícím otopným systémem, s nevyhovující tepelnou izolací, s dožívajícími rozvody médií apod. Jak budoucí majitelé naloží se svým majetkem, je pak již otázkou volného trhu a nikoliv spekulace.
Ve většině
případů je zamezení nežádoucí
spekulaci v rukou vlastníka domu, především
v případech výměn bytů prováděných
"naoko", popř. při přechodech nájemního
práva na osoby žijící ve společné
domácnosti. V tomto směru má vlastník
domu dostatek právních nástrojů. V
oblasti obecních bytů jistou míru spekulace
umožňuje často nedůsledný výkon
právy objektů. Do hospodaření obce
však vláda nemá možnost zasáhnout.
2. Jakými způsoby
chce vláda přispět k tomu, aby podíl
nájemného na výdajích rodiny nerostl
a naopak se snižoval na západoevropskou úroveň?
Výdaje na bydlení, tedy výdaje na nájemné a úhradu služeb spojených s užíváním bytu, činí v současné době v České republice v průměru 16 % z celkového čistého příjmu domácnosti. V souvislosti s postupem deregulace nájemného v příštích letech je ovšem třeba počítat s určitým vzrůstem podílu výdajů na bydlení v rozpočtu domácnosti, do roku 2000 by však tento podíl neměl překročit v průměru 18 %.
V zahraničí se podíl
nákladů na bydlení v rozpočtu domácnosti
pohybuje od 20 do 30 %. Ve skutečnosti tedy otázka
"snižování" na západoevropskou
úroveň nepřipadá vůbec v úvahu.
Není ani nebezpečí, že by podíl
nákladů na bydlení v celkovém čistém
příjmu domácnosti v České republice
západoevropskou úroveň překročil.
3. Jakou legislativní
a další iniciativu vyvine vláda na ochranu
nájemních vztahů ve smyslu sjednocení
českých norem s odpovídajícími
standardy zemí evropské unie?
Základní ochrana nájemních vztahů je zakotvena v občanském zákoníku. Nájem bytu je podle současné práv i úpravy chráněn dostatečně, protože v případě nájmu bytu na dobu neurčitou může pronajímatel nájem vypovědět jen z důvodů, které jsou taxativně v občanském zákoníku vymezeny (§ 711) a to ještě jen s přivolením soudu.
Za dostatečnou považujeme i ochranu dosavadních nájemců pro případ prodeje jednotlivých bytů podle zákona o vlastnictví bytů (72/1994 Sb.)
Při přípravě
každého nového legislativního opatření
v oblasti jsou brány v úvahu zahraniční
zkušenosti a legislativní úprava souvisejících
otázek. Jsem přesvědčen, že z
hlediska ochrany nájemních vztahů je současná
právní úprava srovnatelná se zahraničními
úpravami.
4. Zda vláda přistoupí
k iniciativě ve smyslu úpravy podmínek stavebního
spoření tak, aby státní příspěvek
umožnil účastnit se na něm i občanům
s nižšími příjmy.
Stavební spoření je účelové spoření, spočívající v přijímání vkladů od účastníků stavebního spoření, v poskytování úvěrů účastníkům stavebního spoření a v poskytování příspěvku (státní podpory) účastníkům stavebního spoření.
Účastníkem stavebního spoření může být fyzická osoba s trvalým pobytem na území České republiky a s přiděleným rodným číslem (a právnická osoba se sídlem na území ČR a s přiděleným identifikačním číslem), které uzavřou se stavební spořitelnou písemnou smlouvu o stavebním spoření za jistých podmínek. Pokud je účastníkem stavebního spoření fyzická osoba, má nárok na státní podporu. Výše státní podpory činí 25 % z ročně uspořené částky, maximálně však z částky 18 000,- Kč ročně (při měsíčních úložkách ve výši 1500,- Kč, je max. výše podpory 4500,- Kč).
Minimální výše měsíčně ukládané částky je 60,- Kč (M -- tarif s AR spořitelnou).
Z uvedeného přehledu je zřejmé, že občané s nižšími příjmy nejsou ze systému vyloučení, naopak je všem fyzickým osobám získání státního příspěvku (jeho alikvotního podílu) stanou-li se účastníky stavebního spoření, zajištěno.
Chybně se vy týká
systému stavebního spoření, že
nepřinese dostatečný kapitál pro výstavbu
(pořízení bytu). Tyto cíle si systém
stavebního spoření neklade. Jeho smyslem
je podchytit zájem široké veřejnosti,
motivovat a poskytnout nezbytný "startovní"
kapitál. Stavební spoření je jen jedním
ze systémů podporujících bytovou
výstavbu. Dalším takovým systémem
je dlouhodobý úvěr s nižším
úrokem (do 10 %), který je ve vyspělých
státech základním nástrojem napomáhajícím
k získání bytu nebo rodinného domu
a systém dlouhodobých úvěrů
s hypotékou, na jehož zavedení u nás
se již několik
měsíců intenzivně pracuje.
5. Je si vláda vědoma,
že byrokratická úprava zákona č.
319/1993 Sb., o příspěvku na nájemné,
ztěžuje občanům získat příspěvek,
na který mají nárok, a zda navrhne úpravu,
která by nedostatky odstranila?
Nárok na tento příspěvek, stejně jako na kteroukoliv sociální státní dávku, vzniká teprve tehdy, splňuje-li žadatel zákonem stanovené podmínky. U adresných státních dávek jiný výklad nároku není možný.
V případě příspěvku na nájemné jde o následující základní podmínky:
- žadatel musí mít trvalý pobyt na území ČR, užívat byt na základě nájemní smlouvy a nevlastnit jiný byt,
- příjem žadatele a osob s ním společně užívajících byt nepřesahuje 1,3 násobek životního minima,
- příspěvek je určen k částečnému krytí nárůstu nájemného oproti výchozímu roku do zákonem stanoveného maxima hrubého nájemného (podle počtu osob v bytě),
- řádná úhrada nájemného a služeb spojených s bydlením v předchozím pololetí,
- podání žádosti ve stanoveném termínu.
Statní dávku nelze vyplácet osobám bez trvalého pobytu, osobám, které vlastní více bytů, neplatičům nájemného a služeb spojených s bydlením, osobám s vyšším příjmem, než stanovuje zákon nebo osobám resp. domácnostem užívajících neúměrně velký byt, v němž náklady přesahují finanční možnosti uživatele. Příspěvek byl koncipován tak, aby žadatele motivoval k určitému chování (k mobilizaci úspor na nákladech i ke směně bytu za byt přiměřený příjmům).
Pověřené obecní úřady musí mít možnost ověřit si údaje žadatele o příspěvek na základě zákonem stanovených potvrzení. Tato praxe je zcela běžná i ve světě. Bez uvedeného přístupu je poskytování státních dávek, jako dávek adresných, skutečně sociálně potřebným občanům, nemyslitelné. Bez něho není možné "odbourat" nežádoucí plošnost sociální politiky.
Podle kontrolních průzkumů
MPSV pověřené obecní úřady
nejednají byrokraticky a naopak v mnoha případech
pomáhají zejména přestárlým
občanům přímo s vyplňováním
žádostí, radí jim jak postupovat, často
adresně upozorňují občany, které
mají v evidenci pro sociální potřebnost,
na možnost využití této státní
dávky atp. Přesto se vláda k zhodnocení
systému vrátí a eventuálně
po vyhodnocení navrhne úpravy.
6. Bude vláda řešit
tento příspěvek komplexně formou příspěvku
na bydlení?
Příspěvek na nájemné je určen na přechodnou dobu pro občany s nedostatečným příjmem k překlenutí počáteční etapy liberalizace nájemného. Počítá se s tím, že příspěvek na nájemné bude v další etapě nahrazen příspěvkem na bydlení, který bude poskytován jako sociální dávka na základě zákona o státní sociální podpoře. Zásady tohoto zákona již byly schváleny Poslaneckou sněmovnou Parlamentu ČR a paragrafované znění návrhu zákona je již předloženo vládě ČR.
Na rozdíl od dosavadního
příspěvku na nájemné je konstrukce
příspěvku na bydlení odlišná
ve dvou směrech:
1. měl by částečně krýt celkové náklady na bydlení,
2. měl by být poskytován domácnostem s nízkým i příjmy ve všech typech bydlení (tím by se rozšířil okruh příjemců této sociální dávky).
Poskytnutí příspěvku
by pak mělo přímou vazbu na příjem
domácnosti a stanovený násobek životního
minima (počet společně posuzovaných
osob).
7. Kdy vláda splní
svůj slib "neprodleně" připravit
nové zásady spoluúčasti státu
na podpoře bytové výstavby?
Podpora bytové výstavby
je již od letošního roku poskytována podle
několika nových programů.
1) Byly vyplaceny státní příspěvky ke stavebnímu spoření, zahájenému v minulém roce - výše příspěvku je dána zákonem; v roce 1994 je pro tyto účely vyhrazeno ve státním rozpočtu 0,5 mld. Kč. Prostředky získané stavebním spořením včetně následného výhodného úvěru budou tvořit jeden z finančních zdrojů výstavbu nových bytů.
2) Nově byl v letošním roce zaveden systém státní pomoci určený obcím na výstavbu obecních sociálních bytů pro sociálně nejslabší domácnosti. Jedná se o výběrový systém, mj. podmíněný doporučením příslušného okresního úřadu. V letošním státním rozpočtu jsou pro tyto účely vyhrazeny finanční prostředky ve výši 0,4 mld. Kč.
3) Nově byl také v letošním roce zaveden systém podpory obcí v odstraňování zanedbanosti a modernizace bytového fondu (přičemž součástí modernizace může být např. půdní vestavba apod.).
4) Podpora nové bytové výstavby - t. j. výstavby, která byl a zahájena v minulých letech v rámci tzv. komplexní bytové výstavby - je poskytována obcím, které rozestavěné objekty převzaly. Na dokončení těchto rozestavěných objektů je v letošním statním rozpočtu vyhrazeno 1,3 mld. Kč.
5) Na podporu výstavby nových rodinných domků (bytů do vlastnictví), které jsou stavěny individuálními stavebníky, je v letošním státním rozpočtu vyhrazeno 0,7 mld. Kč. Forma podpory - příspěvek stavebníkovi ve výši cca 50 tis. Kč na jeden budovaný domek (byt do vlastnictví).
Otázky státní
účasti na podpoře bytové výstavby
a bydlení pro rok 1995 a následující
léta je v současné době v jednání
mezi třemi resorty - MH, MF a MPSV. Jednání
o formách a detailní způsob použití
rozpočtových prostředků bude uzavřeno
v návaznosti na schválení návrhu státního
rozpočtu v Parlamentu.
8. Uvažuje vláda
o zvýšení výdajů z rozpočtu
pro oživení bytové výstavby?
Ve statním rozpočtu
pro rok 1994 je pro oblast bytové výstavby i bydlení
vyhrazeno celkem 6,2 mld. Kč. Kromě tohoto finančního
objemu je státem subvencována cena tepla a tzv.
majetková újma ("dorovnávání"
velmi levných úvěrů na individuální
a družstevní bytovou výstavbu, zahájenou
v minulých letech). Pro podporu budování
nových bytů je v roce 1994 vyhrazeno 700 mil. Kč
(individuálním stavebníkům) a 400
mil. Kč (obcím na obecní byty). Téměř
polovina letošního finančního objemu
je vyhrazena pro výstavbu
sociálních domů penzionů s byty pro
důchodce a domy s pečovatelskou službou, dále
pro dokončování objektů bývalé
komplexní výstavby. Letošní státní
podpora v oblasti bydlení je více než dvojnásobná
ve srovnání s rokem 1993. Návrh státního
rozpočtu na rok 1995 předpokládá snížení
objemu prostředků na závazky státu
z dřívějších forem výstavby
a naopak přesunutí finančních prostředků
ve prospěch nových forem státní podpory
bydlení, především podpory soukromé
iniciativy ve sféře výstavby vlastních
bytů či rodinných
domků a ve sféře obecního nájemního
sektoru.
S pozdravem
Vážený pan
Jan Bláha
poslanec Poslanecké sněmovny
Parlamentu České republiky