Ve smyslu § 89 odst. 1 zákona
ČNR č. 35/1989 Sb., o jednacím řádu
České národní rady, v platném
znění, předkládám poslancům
následující interpelaci poslance Josefa Křížka
na místopředsedu vlády a ministra zemědělství
Josefa Luxe. Interpelace je přílohou tohoto sněmovního
tisku.
Příloha
Vážený pan
Ing. Josef Lux
místopředseda vlády
a ministr zemědělství
ČR
prostřednictvím pana PhDr. Milana Uhdeho
předsedy Poslanecké sněmovny
Parlamentu ČR
V Praze dne 9. července 1993 |
Vážený pane
místopředsedo,
moje interpelace se týká
situace v zelinářském rychlírenství.
Chci Vás jejím prostřednictvím naléhavě
upozornit na skutečnost, že dochází
k nežádoucímu rychlému poklesu výměry
ploch k rychlení zeleniny. V roce 1992 nepřesáhla
tato plocha 120 až 130 ha. K poklesu ploch dochází
v důsledku zvyšování cen energie bez
jakékoliv kompenzace. V současné době
se likviduje Agroprodukt Těšice, skleníkový
areál ZD Hostim, je otevřena existence skleníkového
areálu Chvojnice, skleníky Slušovice a další
podniky. Řada skleníků
byla v zimě 1992 až 1993 již mimo provoz, některé
z nich jsou vážně poškozeny mrazy.
Drtivá většina
skleníků je zastaralé konstrukce a neúnosně
vysokou měrnou spotřebou energie. Technická
řešení, vedoucí k jejím úsporám,
jsou v nich těžko uskutečnitelná. Nadto
zastaralé konstrukce zastiňují kultury, způsobují
problémy s větráním a řízením
mikroklimatu vůbec. Jejich provoz se prodražuje i
vysokou pracovní náročností. Pouze
několik předních skleníkových
areálů (Tušimice, Tvrdonice, Slušovice,
Paskov, státní statek
města Prahy Radotín, Chvojnice) jsou alespoň
na přijatelnější technické úrovni.
Vzhledem k obnovující
se poptávce po rychlené zelenině ve velkých
městech může být současná
krize již v roce 1993 částečně
utlumena, nikoliv překonán a nevyhnutelná
je modernizace těch provozů, kde to dovolují
konstrukce a stavební dispozice. Orgány řízení
zemědělství nehodlají však subvenčně
tyto snahy podporovat. Marně o tom jedná od roku
1991 Zelinářská unie Čech a Moravy,
Na poměrně slušné
úrovni je biologická ochrana skleníkových
kultur zeleniny. Existuje jak domácí základna
produkce predátorů, tak kvalifikovaná poradensko-uživatelská
služba. Podobně je tomu i s používáním
čmeláků k opylování rajčat.
Existuje i technická základna na výrobu řídících
center mikroklimatu a mísících
jader na živné roztoky při pěstování
na nepůdních substrátech. Skleníkové
rychlírenství není přes nesporně
hluboký úpadek zcela bez naděje.
Spolu s odborníkem na slovo
vzatým ing. Jaroslavem Bartošem, CSc., tajemníkem
Zelinářské unie Čech a Moravy jsem
měl možnost se přesvědčit o skutečném
stavu zelinářského rychlírenství,
při návštěvě ve skleníkovém
areálu a.s. Biocel Paskov. Podnětem k vybudování
tohoto areálu o výměře 11 ha bylo
využití odpadového tepla podniku a.s. Biocel.
Byl postaven nákladem 280
mil. Kčs a uveden do provozu v r. 1986. Roční
produkce zeleniny, určené především
pro spotřebitele ostravsko-karvinské aglomerace,
dosahuje kolem 1 500 t s potenciální možností
5000 t. Část produkce se úspěšně
vyváží do SRN, neboť je produkována
s minimální spotřebou chemických prostředků
jako biologicky čistá. Zálivková voda
z dolní přehrady Šance je na úrovni
vody pitné.
skleníky domácí
produkce (Sempra Děčín) jsou konstrukčně
i funkčně zastaralé, bez potřebného
technologického vybavení. Jsou postaveny
v PHO spodních vod.
Naléhavá je rekonstrukce
systému větrání i vytápění
(dnešní je neefektivní, stínů,
montáž tepelných svinovacích podhledových
clon, vegetačního topení aj. Náklady
se pohybují na úrovni 8-10 mil. Kč/ha. 0
celkové ekonomické situaci svědčí
tabulka v příloze I.
Podnik získává
v nejbližší době oprávnění
používat ochrannou známku Vesna, určenou
pro zeleninu vypěstovanou integrovaným způsobem.
Tím se výrazně upevní jeho pozice
na trhu. Ve spolupráci s partnerem ze SRN byla založena
obchodní firma Schanbio.
Vzhledem k poloze podniku, výrobním
zkušenostem, nadějnému trhu, stálému
zdroji odpadní tepelné energie je nadějné
podpořit uskutečnění potřebných
rekonstrukcí.
V Evropě se zelenina rychlí
(ES) na ploše 41.476 ha (celková plocha skleníků
60.468 ha), v průměru na podnik 0.51 ha. Na 1 obyvatele
připadá asi 23 kg produkce zeleniny z chráněných
ploch, v ČR nyní méně jak 0.50 kg.
Po I. ropné krizi (1977) nastala po krátkodobém
útlumu etapa rychlé technické inovace, která
vedla k úspoře asi 40% specifické energie
(Kj/kg produkce). Od počátku osmdesátých
let nastal rozmach rychlírenských technologií
(řízení mikoklimatu, závlahy, výživy),
budují se uzavřené pěstitelské
systémy. Prudce roste produktivita práce, kvalita
produkce, ale souběžně
i silná konkurence venkovní produkce zeleniny na
Krétě, Kanárských ostrovech, Maroku
aj.
Podle názoru nizozemských
expertů, se kterými ing. J. Bartoš, CSc. jako
národní expert zpracovával projekt marketingu
ovoce a zeleniny,je zapotřebí v ČR uchovat
perspektivní rychlírenské podniky, zejména
na zdrojích odpadního tepla. K tomu je nutná
modernizace technologického vybavení, která
je kapitálově náročná (8 až
10 mil. Kč/ha). Reálné je ve velmi krátké
době až zdvojnásobení výnosů,
snížení spotřeby
energie o 30 - 40% i práce. "Dočasné"
uvedení do klidu se prakticky rovná likvidaci.
Domácí produkce
může pak úspěšně konkurovat
kvalitou, čerstvostí, vyzrálostí a
chutností (zvláště rajčata),
nízkými přepravními náklady
a garantovaným způsobem pěstování
za použití biologické ochrany.
Ze všech výše
uvedených důvodů podávám tuto
interpelaci a žádám Vás, pane místopředsedo,
o odpověď na tyto otázky:
1/ Považuje Vaše ministerstvo
a zejména Vy sám, za potřebné, aby
se v České republice zachovala produkce rychlené
zeleniny na skleníkové ploše minimálně
50 až 100 ha a nebo je připravena likvidace celého
odvětví?
2/ Existují alternativy
ekonomického využití odpadní tepelné
energie u kompresorových stanic tranzitního plynovodu
a některých průmyslových provozů,
jmenovitě např. a.s. Biocel Paskov?
3/ Do které doby bude zavedena
povinná certifikace dovážené zeleniny
akreditovanými orgány a jak bude zabráněno,
aby zelenina hrubě nevyhovující kvalitativním
normám se nedostala na trh, případně
jakým způsobem bude vydán zákaz
jejího prodeje?
4/ Bude Vaše ministerstvo
striktně trvat na tom, aby dovážená
zelenina byla při pěstování a skladování
ošetřována v souladu s našmimi fyto sanitárními
předpisy a jaké kroky učiní k ochraně
spotřebitele a domácího trhu?
5/ Hodlá ministerstvo ponechat
výživovou politiku živelnému vývoji
nebo má představu o tom, jak zvýšit
kriticky nízký a stále klesající
konzum čerstvé zeleniny?
NÁKLADY | 1990 | 1991 | 1992 |
Materiál | 6 631 | 5 820 | 6 492 |
Palivo | 445 | 233 | 143 |
Cen. rozdíly materiálu | -125 | - | - |
Energie | 3 130 | 10 805 | 6 503 |
Opravy a údržba | 330 | 221 | 284 |
Přepravné | 405 | 1 533 | 1 230 |
Výkony spojů | 179 | 105 | 46 |
Ostatní výk. matr. povahy | 399 | 63 | 207 |
PPS | 104 | 251 | 38 |
Služby nemat. povahy | 731 | 747 | 1 393 |
Změna zůst. čas. roz. | 175 | 175 | - |
Odpisy ZP | 8 850 | 8 429 | 8 507 |
Mzdy | 4 807 | 5 598 | 6 225 |
OON | - | 21 | - |
Úroky | 1 594 | 2 604 | - |
Daň z mezd | 2 591 | 2 813 | 3 123 |
Pokuty a penále | - | 144 | - |
Přísp. do f. hraz. z nákl. | 139 | - | - |
Ostat. fin. nákl. | 4 142 | 20 | 13 |
Náklady celkem | 34 527 | 39 582 | 34 204 |
VÝKONY | |||
Tržby z výr. činnosti | 23 719 | 19 688 | 24 654 |
Ostatní tržby | 3 278 | 2 382 | 1 294 |
Dotace k tržbám | 8 543 | - | - |
Změna st. nedok. výr. | -151 | 590 | -106 |
Výkony celkem | 35 389 | 22 660 | 25 842 |
ZISK | 862 | -16 922 | -8 362 |