Kdo z těchto poslanců souhlasí s návrhem
usnesení, kterým Federální shromáždění
vyslovuje důvěru vládě Československé
socialistické republiky, nechť zvedne ruku! /Děje
se./ Prosím o sčítání hlasů.
/Sčítají se hlasy./
Podle zjištění ověřovatelů
z přítomných 58 poslanců Sněmovny
národů zvolených v České socialistické
republice hlasovalo pro důvěru vládě
58 poslanců. Děkuji. /Potlesk./
Nyní se táži poslanců Sněmovny
národů zvolených ve Slovenské socialistické
republice, kdo souhlasí s návrhem na vyslovení
důvěry vládě Československé
socialistické republiky, nechť zvedne ruku! /Děje
se./ Prosím o sčítání hlasů
a zjištění výsledků. /Sčítají
se hlasy./
Sděluji, že podle výsledku hlasování
v části Sněmovny národů ze
48 poslanců zvolených ve Slovenské socialistické
republice hlasovalo pro důvěru vládě
48 poslanců. /Potlesk./
Konstatuji, že návrh usnesení k programovému
prohlášení vlády na vyslovení
důvěry vládě schválily obě
sněmovny nadpoloviční většinou
způsobem, jaký vyžaduje ústavní
zákon o čs. federaci.
Vláda Československé socialistické
republiky má plnou důvěru Sněmovny
lidu a Sněmovny národů. /Potlesk./
Federální shromáždění
žádá, aby vláda přihlížela
k námětům a připomínkám,
které byly k otázkám její působnosti
uplatněny v rozpravě a aby na dotazy, pokud na ně
předseda vlády v závěrečném
slově nemohl odpovědět, dostali poslanci
písemnou odpověď ve smyslu čl. 49 ústavního
zákona o čs. federaci.
Tím je vyčerpán čtvrtý bod
denního pořadu.
Vážené Federální shromáždění,
vážené soudružky poslankyně a soudruzi
poslanci, budeme pokračovat v jednání. Přikročíme
k pátému bodu programu, kterým je
5. Vládní návrh ústavního
zákona o Radě obrany státu
Jménem vlády Československé socialistické
republiky návrh odůvodní státní
tajemník generálporučík Václav
Dvořák. Uděluji mu slovo.
Generálporučík Dvořák:
Vážený soudruhu předsedo, vážení
soudruzi poslanci! Dovolte, abych v úvodu projednávání
návrhu ústavního zákona o Radě
obrany státu kromě problematiky uvedené v
důvodové zprávě obrátil vaši
pozornost na některé závažné
skutečnosti, které vedly vládu ČSSR
k vypracování návrhu na vytvoření
státního orgánu pro vrcholné řešení
otázek obrany státu.
Předně bych chtěl upozornit na skutečnost,
že zabezpečení obrany státu nelze dnes
chápat jen jako záležitost ozbrojených
sil. To proto, že obrana státu představuje
kromě činnosti vojsk také celou řadu
činností v oblasti politické, ekonomické,
ideologické a další.
Otázky obrany přestaly být zvláště
v soudobých podmínkách výlučnou
záležitostí armády a pronikají
do všech oblastí činnosti státu jeho
institucí, hospodářských i společenských
organizací.
Za druhé je třeba vzít v úvahu, že
problematika obrany vyžaduje maximální utajení
v celé řadě jak připravovaných,
tak i realizovaných opatření. Proto způsob
vrcholného řízení otázek obrany
si nezbytně vynucuje, aby se jimi zabýval úzký
kolektiv lidí, kteří nesou ve státě
za otázky obrany nejvyšší odpovědnost
a kteří by mohli kvalifikovaně z hledisek
politických, ekonomických a vojensko-odborných
otázky obrany státu posuzovat a řešit.
Konečně musíme vycházet i z charakteru
příští možné války,
možnosti jejího vzniku nenadálým napadením
za použití zbraní hromadného ničení,
kdy je třeba počítat i s tím, že
po určitou dobu může být činnost
předsednictva FS nebo vlády republiky znemožněna
a bude nutno činit nezbytná a neodkladná
opatření k obraně, jež by jinak příslušela
těmto orgánům. Chtěl bych přitom
zdůraznit, že v žádném případě
tato opatření přijímána za
těchto okolností nepředpokládají
narušení našeho právního řádu.
Předloženým návrhem ústavního
zákona o Radě obrany státu přistupuje
vláda ČSSR k řešení jedné
ze základních oblastí otázek, spadajících
do výlučné působnosti federace. Vláda
tak plní jeden z úkolů vyplývajících
z vládního prohlášení v dubnu
1968, v němž se zavázala zabezpečit
vytvoření nového ústředního
státního orgánu pro řízení
obrany republiky.
Je proto nutné, aby pravomoci tohoto vrcholného
orgánu byly zakotveny v našem právním
řádu. Tím se odstraní i nedostatky
z minulosti, kdy řízení obrany jako celku
bylo prováděno pouze stranickými orgány
a závaznost jejich usnesení pro státní
a hospodářské orgány nebyla z právního
hlediska zabezpečena. Také NS a jeho výbory
byly z posuzování otázek prakticky v minulosti
vyloučeny.
Je tedy možno navrhované opatření považovat
i za další krok k demokratizaci řízení
naší společnosti, jímž se realizují
myšlenky akčního programu a rezoluce listopadového
pléna ÚV strany z minulého roku.
Při sestavování návrhu ústavního
zákona se vycházelo z našich dosavadních
zkušeností i zkušeností spojenců
- států, účastníků Varšavské
smlouvy. Z vytvoření Rady obrany státu a
z jejího postavení jako orgánu, který
spolu s vládou zabezpečuje některé
funkce na úseku obrany státu, vyplývá
- jak je též uvedeno v důvodové zprávě,
že se její působnost nedotkne ústavních
pravomocí FS.
Vláda jako nejvyšší výkonný
orgán státní moci bude při organizování
obranné funkce státu vycházet ze závěrů
a doporučení Rady obrany státu. Z toho vyplývá,
že Rada obrany státu bude v obecném odpovídat
Federálnímu shromáždění
za správnost koncepce branného systému republiky
a řízení opatření spojených
s vedením války, a vláda za vlastní
přípravu a organizování obrany republiky.
V oblasti obrany stojí před námi i řada
významných úkolů a závažných
opatření, která je nutno v brzké době
projednat na nejvyšší úrovni. Zvlášť
mám na mysli upevňování branného
systému naší vlasti, jak nám to ukládá
též rezoluce listopadového pléna ÚV
KSČ. Z těchto důvodů pokládá
vláda ČSSR za nezbytné, aby Rada obrany státu
fungovala co nejdříve.
Chtěl bych při této příležitosti
poděkovat poslancům - členům ústavně
právních a branných a bezpečnostních
výborů obou sněmoven za velmi cenné
připomínky a náměty, které
vznesli při projednávání návrhu
ústavního zákona o Radě obrany státu
na svém společném zasedání
dne 29. ledna t. r. Zároveň bych chtěl dát
jménem vlády ujištění, že
chceme věnovat přípravě návrhů
ústavních zákonů zvýšenou
pozornost, aby se nestalo, že pod tlakem času je předložen
návrh, k němuž někteří
soudruzi poslanci právem měli v obou výborech
sněmoven řadu věcných i legislativních
připomínek.
Prosím vás, vážení soudruzi poslanci,
abyste podpořili vládní návrh ústavního
zákona se změnami a doplňky přijatými
ve výborech FS na vytvoření Rady obrany státu
tak, aby tento zákon v nejkratší době
nabyl účinnosti. S připomínkami výborů
obou sněmoven vláda vyslovila na svém včerejším
zasedání svůj souhlas. Děkuji za pozornost.
Předsedající mpř. FS Zedník:
Děkuji. Stanovisko výborů Sněmovny
lidu, kterým byl vládní návrh zákona
předložen k projednání, uvede společný
zpravodaj ústavně právního výboru
a výboru branného a bezpečnostního
této sněmovny, posl. Jan Němec. Prosím,
aby se ujal slova.
Zpravodaj posl. dr. Jan Němec: Soudružky a
soudruzi poslanci, rozhodující a základní
podmínkou dalšího socialistického rozvoje
naší vlasti je mír. Dvacetileté zkušenosti
socialistické výstavby přes všechny
je provázející nedostatky upevnily ve vědomí
zdrcující většiny našeho lidu přesvědčení,
že socialistická cesta je jedinou cestou čs.
budoucnosti.
Ohrozit tento vývoj, nebo jej podstatně zabrzdit
nebo dokonce zastavit, jsou s to zejména síly vnější,
síly, které jsou nepřátelské
socialismu, síly světového imperialismu.
Nelze nevidět jejich vojenské přípravy
a provokace, jak o tom svědčí právě
probíhající manévry americké
armády téměř na našich západních
hranicích, proti nimž čs. vláda vznesla
diplomatický protest.
Proto obrana země, zejména v dnešní
složité mezinárodní situaci, ve světě
třídně rozděleném, je jednou
z prvních povinností každé socialistické
země a tím spíše i federální
vlády naší republiky, vzhledem k poloze naší
republiky, o níž se tak výstižně
říká, že leží v srdci Evropy,
a která nad to je i na hranici socialistického a
kapitalistického tábora.
Ne náhodou věnoval soudruh Černík
otázkám obrany země pozornost ve včerejším
vládním prohlášení a ne náhodou
podtrhl dva základní úkoly čs. ozbrojených
sil - obnovení bojové pohotovosti a spolehlivé
zajištění západní hranice republiky,
ale i náš pevný postoj v koalici zemí
Varšavské smlouvy.
Jsme důsledně pro mírové soužití,
nechceme a ani nepotřebujeme válku. Bylo by však
neodpustitelné, nevidět současnou napjatou
situaci, podléhat neodůvodnitelnému uspokojení
a zanedbávat potřebné přípravy
v obraně země. Vždyť v duchu tzv. "strategie
pružného reagování" jsou ze strany
USA činěny stálé pokusy udržovat
ve světě vojensko-politické napětí,
jež v sobě skrývá i nebezpečí
nenadálého válečného konfliktu.
Pravda, vysoký potenciál strategických prostředků
jaderného napadení v rukách Sovětského
svazu vytváří potřebnou a důraznou
protiváhu a je potenciální zárukou
míru. Leč ani relativně menší
než světový jaderný konflikt není
vyloučen, a to ani v Evropě při nasycenosti
právě tohoto území jadernými
prostředky a při ideové přípravě,
již vzal na sebe ve svých knihách "Návrh
pro Evropu" a " Výzva a odpověď"
známý Johann Franz Strauss a jemu mnoho podobných.
V soudobých podmínkách rozvoje vojenství
daleko více než v minulosti je velkým činitelem,
a nebezpečným, i moment překvapení.
Proto je třeba mít takový systém řízení
obrany země, který by byl maximálně
pružný, operativní a který by současně
zajistil potřebnou míru utajení.
Proto předkládá vláda návrh
ústavního zákona o Radě obrany státu
jako jedno ze zásadních opatření,
jež má zajistit vytvoření právě
takového operativního státního orgánu
schopného splnit úkoly, jež jsou taxativně
vypočítány v § 3 předloženého
zákona.
Loni, 9. května, zúčastnil se velké
manifestace na počest 23. výročí osvobození
Československa jeden z významných účastníků
tohoto osvobození, maršál SSSR, velitel I.
ukrajinského frontu I. S. Koněv. Tento starý
a zkušený voják z obou světových
válek a čestný občan hlavního
města naší republiky připomněl
staré a osvědčené vojenské
přísloví, že "prach je třeba
mít stále v suchu". Mějme je i my na
vědomí při posuzování vládního
návrhu ústavního zákona o Radě
obrany státu i při vědomí některých
nedostatků v jeho přípravě i čase
a chvatu, s nímž jej projednáváme.
Vždyť jde o to, jak o tom hovoří vládní
prohlášení, vytvořit podmínky
pro posílení obranné síly našeho
státu, pro pevné státní a politické
řízení ozbrojených sil, při
plném respektování všech ústavních
práv občanů. Chceme čestně
plnit naše internacionální závazky,
chceme, aby Čs. lidová armáda jako moderní
a všestranně připravená armáda
socialistického typu byla významným článkem
k posílení obranné síly koalice zemí
Varšavské smlouvy.
Výbory ústavně právní a branný
a bezpečnostní Sněmovny lidu i Sněmovny
národů projednaly na společné schůzi
konané dne 29. ledna t. r. vládní návrh
ústavního zákona o Radě obrany státu.
Konstatovaly, že nebyl dodržen postup obvyklý
při projednávání zákonů,
zejména že nebyly předloženy zásady
k tak významnému ústavnímu zákonu
a vlastnímu projednání vládního
návrhu zákona byla poslancům FS vyhrazena
krátká lhůta.
Po zdůvodnění naléhavosti přijetí
tohoto ústavního zákona zástupcem
vlády projednaly výbory věcně vládní
návrh, přijaly řadu změn a doporučují
jej oběma sněmovnám FS ke schválení,
a sice ve znění tisku, č. 2, který
vám byl včera rozdán.
Chtěl bych k tomuto tisku připomenout jednu věc:
na str. 2 § 3, bod h/ si promítněte malou opravu.
Jde zřejmě o tiskovou chybu. Bod h/ zní:
Za války rozhoduje o opatřeních spojených
s vedením války ...
Z pověření výboru ústavně
právního a branného a bezpečnostního
Sněmovny lidu doporučuji Sněmovně
lidu schválit vládní návrh ústavního
zákona o Radě obrany státu.
Předsedající mpř. NS Hanúsek:
Ďakujem. Teraz dávam slovo posl. Piatnicovi.
Zpravodaj posl. RSDr. Piatnica: Súdružky a
súdruhovia poslanci! Výbory Ústavnoprávny
a branný a bezpečnostný SN na odporúčanie
pléna SN prerokovali na spoločnom zasadnutí
s tými i s tými výbormi SĽ vládny
návrh ústavného zákona o Rade obrany
štátu.
Výbory podrobne prerokovali tento návrh a vzniesli
celý rad úprav, ktoré presnejšie vymedzujú
postavenie Rady obrany štátu vo vzťahu k federálnym
orgánom i k orgánom jednotlivých republík.