(1) Krajský volební výbor se sejde bez pozvání
20. den přede dnem volby o 16. hodině u svého
předsedy, aby upravil kandidátní listiny.
Jednání volebního výboru skončí
nejpozději o 14. hodině následujícího
dne. Ihned po schůzi krajského volebního
výboru zašle jeho předseda zápis o jednání
krajského volebního výboru a jeden stejnopis
kandidátních listin s prohlášením
kandidátů předsedovi ústředního
volebního výboru.
(2) Krajský volební výbor prohlásí
za neplatnou kandidátní listinu, neuvede-li zmocněnec
volební skupiny ani po vyzvání předsedy,
ani ve schůzi krajského volebního výboru
označení volební skupiny na kandidátní
listině, dále kandidátní listinu volební
skupiny, která nevyhovuje ustanovení § 19,
odst. 1, věty prvé, jakož i kandidátní
listinu, která ani po řízení podle
§ 20 nemá potřebný počet podpisů.
K těmto usnesením krajského volebního
výboru je třeba schválení ústředního
volebního výboru. Prohlásí-li krajský
volební výbor se schválením ústředního
volebního výboru kandidátní listinu
za neplatnou, vyhlásí to předseda krajského
volebního výboru s udáním důvodů
v Úředním listě republiky Československé.
(3) Krajský volební výbor škrtne kandidáta,
uvedeného na několika kandidátních
listinách, na té kandidátní listině,
k níž nebyl připojen souhlas s kandidaturou,
vyhovující ustanovení § 19, odst. 5;
jinak přechází rozhodnutí o tom na
ústřední volební výbor. Rovněž
škrtne kandidáta, nepředloží-li
zmocněnec včas (§ 20) kandidátovo prohlášení
(§ 19, odst. 5). Nezmenší-li zmocněnec
počet kandidátů na počet podle ustanovení
§ 19, odst. 4 škrtne krajský volební výbor
poslední nadpočetné kandidáty. Je-li
na kandidátní listině uvedena osoba, která
podle § 15, odst. 2 nebo podle jiného zákonného
ustanovení nemůže býti kandidována,
škrtne ji krajský volební výbor z kandidátní
listiny.
(1) Ústřední volební výbor
se sejde bez pozvání 16. den před volbou
o 10. hodině v ministerstvu vnitra. Jednání
ústředního volebního výboru
skončí nejpozději o 14. hodině následujícího
dne. Výsledek jednání oznámí
předseda neprodleně zúčastněným
krajským volebním výborům a volebním
skupinám.
(2) Ústřední volební výbor
nejprve přezkoumá usnesení krajských
volebních výborů v celém rozsahu a
odstraní shledané vady. Je-li některý
z kandidátů na několika kandidátních
listinách a nedošlo-li k dohodě zástupců
zúčastněných volebních skupin
v ústředním volebním výboru
v jeho schůzi, škrtne předseda kandidáta
tak, aby zůstal uveden jen na jedné kandidátní
listině.
(3) Má-li několik kandidátních listin
stejné nebo nesnadno rozeznatelné označení,
vyzve předseda ústředního volebního
výboru po zahájení schůze zástupce
těchto volebních skupin (odstavec 2), aby nejpozději
do 24 hodin je opravili. Neshodnou-li se volební skupiny
včas, upraví označení volebních
skupin ústřední volební výbor.
(4) Jsou-li kandidátní listiny, vydané pravděpodobně
touže volební skupinou, v různých volebních
krajích označeny odchylně, vyzve předseda
po zahájení schůze její zástupce,
aby do 24 hodin oznámili jednotné označení
volební skupiny pro všechny volební kraje.
Neučiní-li tak, určí její označení
ústřední volební výbor.
(5) Pořadí kandidátních listin je
v každé volební oblasti samostatné a
počíná vždy jedničkou. Pořadí
kandidátních listin určí ústřední
volební výbor. Je-li v každém volebním
kraji téže volební oblasti podána jen
jedna kandidátní listina téže volební
skupiny, nečísluje se. Podle takto určeného
pořadí se opatří kandidátní
listiny všech volebních skupin v každé
volební oblasti příslušnými čísly
arabskými.
(1) Kandidát se může vzdáti kandidatury
jen ověřeně podepsaným prohlášením,
a to až do dne vyhlášení výsledku
volby (§ 43 a § 44, odst. 3). Do téže lhůty
může orgán označený na kandidátní
listině (§ 19, odst. 3, č. 4) odvolati kandidaturu
kandidáta ověřeně podepsaným
prohlášením. Vzdá-li se kandidát
kandidatury nebo je-li kandidatura odvolána nejpozději
5. den před volbou, buď předloženo uvedené
prohlášení předsedovi krajského
volebního výboru, po této lhůtě
pak předsedovi ústředního volebního
výboru.
(2) Vzdal-li se kandidát kandidatury nebo byla-li kandidatura
odvolána až po schůzi ústředního
volebního výboru (§ 22), zůstává
jméno kandidátovo na kandidátní listině,
avšak při přikazování mandátů
se k němu nepřihlíží. V takovém
případě vyhlásí předseda
příslušného volebního výboru
neprodleně vzdání nebo odvolání
kandidatury tak, aby vešlo přede dnem volby co nejvíce
ve veřejnou známost.
(1) Předseda krajského volebního výboru
dá rozmnožiti tiskem platné kandidátní
listiny, na nichž buď uvedeno označení
volební skupiny a všichni kandidáti i jejich
pořadí (§ 19, odst. 3). Je-li stanoveno pořadí
kandidátních listin (§ 22, odst. 5), buď
uvedeno i řadové číslo.
(2) Každá kandidátní listina budiž
rozmnožena zvláště ve formě hlasovacího
lístku, a to všechny listiny písmem téhož
druhu a stejné velikosti, na papíru téže
barvy a jakosti a týchž rozměrů, a buďtež
opatřeny na témže místě pečetí
krajského volebního výboru. Kandidátní
listiny buďtež rozmnoženy v počtu převyšujícím
nejméně o čtvrtinu úhrnný počet
voličů dotčeného volebního
kraje.
(3) Předseda krajského volebního výboru
dá zároveň rozmnožiti prázdné
hlasovací lístky (§ 32), označené
v záhlaví slovy "Prázdný lístek"
a dole opatřené pečetí krajského
volebního výboru. Ostatní prázdná
plocha jest přetržena dvěma čarami ve
způsobu úhlopříčen. Budou vydány
na papíru téže barvy a jakosti a týchž
rozměrů jako hlasovací lístky a v
počtu odpovídajícím ustanovení
předchozího odstavce.
(4) Rozmnožené kandidátní listiny (hlasovací
lístky) a prázdné lístky zašle
předseda krajského volebního výboru
předsedům místních národních
výborů s vyzváním, aby je dodali všem
voličům.
(5) Předseda místního národního
výboru dá dodati ve svém obvodu každému
voliči do bytu hlasovací lístky a prázdný
lístek, které mu zaslal předseda krajského
volebního výboru, a to v obcích s více
než 1000 voliči zapsanými ve stálých
seznamech voličských nejpozději 3. den přede
dnem volby a v ostatních obcích nejpozději
2. den přede dnem volby. Voličům v nemocnicích
a jiných léčebných nebo sociálních
ústavech (§ 4) dá dodati hlasovací lístky
prostřednictvím správy ústavu.
(1) Volba se koná v neděli od 8. hodiny ranní.
Hodinu konečnou určí dohlédací
orgán (§ 46). Ve volebních místech (§
3) s počtem voličů do 500 trvá volba
nejméně 6 hodin, v ostatních místech
nejméně 8 hodin. Ve volebním obvodu, zřízeném
pro voliče v nemocnicích a jiných léčebných
nebo sociálních ústavech, volební
doba uplyne, jakmile všichni voličové, kteří
měli v tomto obvodu voliti, vykonali své volební
právo nebo jim k tomu byla poskytnuta příležitost
(§ 33, odst. 2).
(2) V den před volbou od 14. hodiny a v den volby až
do uplynutí jedné hodiny po konečné
hodině volby jest zakázáno prodávati,
čepovati nebo podávati nápoje obsahující
alkohol.
(1) Nejpozději 8. den přede dnem volby vyhlásí
okresní národní výbor (§ 46,
odst. 7) v každé obci veřejnou vyhláškou,
která musí býti vyvěšena až
do skončení volby v obci, a způsobem v místě
obvyklým den, počáteční a konečnou
hodinu volby, místnost místního volebního
výboru nebo obvodního volebního výboru,
který vykonává jeho úkoly (§
6, odst. 2), a volební místnosti s určením
volebních místností, v nichž vykonají
volební právo osoby s voličskými průkazy
nebo voliči z přikázané obce (§
4, odst. 5). Ve vyhlášce buď také uvedena
volební místnost, v níž se zjišťuje
volební výsledek podle § 36, odst. 6. Rovněž
jest vyhlásiti, které volební skupiny ve
volebním kraji podaly platnou kandidátní
listinu, a dobu a místo, kdy a kde jest možno nahlížeti
do voličských seznamů (§ 18, odst. 1).
(2) Ve vyhlášce buďtež voliči upozorněni,
že při volbě se mají vykázati,
vzejdou-li pochybnosti o jejich totožnosti, úředním
listinným průkazem, osvědčujícím
jejich totožnost (§ 27, odst. 4), nebo svědectvím
dvou voličů, nemá-li volič takových
dokladů po ruce. Voliči buďtež také
ve vyhlášce vyzváni, aby si osobně na
určeném místě vyzvedli kandidátní
listiny a po případě legitimační
lístky (§ 27), pokud nebyly včas dodány
pro jakoukoli překážku, a aby při tom
podle potřeby předložili úřední
listinný průkaz osvědčující
jejich totožnost.
(1) Ministr vnitra může určiti vyhláškou
v Úředním listě republiky Československé
obce, zejména s větším počtem
voličů, nebo obce, jež tvoří
volební místo podle § 3, odst. 3, v nichž
místní národní výbor je povinen
každému voliči vydati a dodati do bytu zároveň
s hlasovacími lístky též legitimační
lístek. Legitimační lístek budiž
opatřen pečetí místního národního
výboru.
(2) V legitimačním lístku buďtež
uvedeny: pořadové číslo voličského
seznamu a číslo dílčího voličského
seznamu, příjmení a jméno voličovo,
den, hodiny a místnost volební a podstatná
ustanovení o způsobu hlasování. Za
ztracený nebo poškozený legitimační
lístek se vydá voliči na průkaz (odstavec
4) legitimační lístek jiný, zřetelně
označený jako duplikát.
(3) Nedodané legitimační lístky dá
odevzdati předseda místního národního
výboru pod vlastní odpovědností příslušnému
obvodnímu volebnímu výboru, u něhož
může volič v den volby žádati vydání
legitimačního lístku, předloží-li
podle potřeby úřední listinný
průkaz o své totožnosti.
(4) Vzejdou-li pochybnosti o totožnosti voliče, jest
volič povinen se vykázati úředním
listinným průkazem, osvědčujícím
jeho totožnost (na př. občanským průkazem,
cestovním pasem, pracovním průkazem, domovským
listem, rodným, křestním listem), nebo svědectvím
dvou voličů, nemá-li takových dokladů
po ruce.
(1) Do volební místnosti mají přístup
kromě členů obvodního volebního
výboru, důvěrníků volebních
skupin (§ 9), pomocných sil (§ 47) a zástupce
dohlédacího orgánu (§ 46) pouze voličové,
kteří jsou zapsáni ve voličských
seznamech dotčeného obvodu nebo mají voličské
průkazy (§ 30, odst. 1). Jakmile volič odevzdal
hlasovací lístek, má volební místnost
ihned opustiti.
(2) Agitovati nebo zříditi agitační
kancelář v budově, v níž je volební
místnost, není dovoleno.
(1) Obvodní volební výbor dohlíží
na správné odevzdávání hlasovacích
lístků a bdí nad udržováním
pořádku ve volební místnosti. Členům
volebního výboru není dovoleno opravovati
nebo doplňovati hlasovací lístky, byť
i o to voličem byli požádáni. Odevzdání
hlasovacího lístku vyznačí členové
volebního výboru ve dvou stejnopisech voličských
seznamů u jména voličova, a to ve sloupci,
jenž je určen pro vyznačení hlasování
při této volbě.
(2) Obvodní volební výbor po svém
ustavení prohlédne před začátkem
volby osudí. K volebnímu osudí buď použito
jedině schránky dostatečně velké,
kterou lze zámkem uzavříti.
(3) Potom se přikročí k odevzdání
hlasů. Volič se dostaví s legitimačním
lístkem a se všemi hlasovacími lístky,
které mu byly dodány. Když předstoupí
před volební výbor, oznámí
své příjmení, jméno a byt.
Zároveň předloží legitimační
lístek, po případě úřední
listinný průkaz o své totožnosti podle
§ 27, odst. 4. Volební výbor vezme od voliče
legitimační lístek a najde jméno voliče
ve voličském seznamu. Zjistí, má-li
volič všechny hlasovací lístky a prázdný
lístek, které podle § 24, odst. 4 mají
býti dodány, neškrtané a neoznačené,
nesmí mu však měniti pořadí hlasovacích
lístků, jak je přinesl. Za chybějící,
škrtané nebo jinak označené dodá
mu jiné tak, aby volič měl všechny hlasovací
lístky a prázdný lístek. Dále
mu vydá prázdnou obálku opatřenou
úředním razítkem. Všechny obálky
buďtež neprůhledné, stejné velikosti,
jakosti a barvy a nesmějí míti žádného
odlišného znamení.
(4) Volič sám vloží hlasovací
lístek do obálky. Může k tomu použíti
prostoru tak odděleného, aby nemohl býti
pozorován. Potom vhodí před volebním
výborem obálku do volebního osudí
a odloží kandidátní listiny, které
mu zbyly, do zvláštní schránky tak zařízené,
aby nebylo lze poznati, jak voličové volili. Tímto
způsobem odevzdají své hlasy nejprve členové
obvodního volebního výboru a jejich náhradníci,
jakož i zástupce dohlédacího orgánu
a pomocné síly. Potom odevzdají hlasy ostatní
voličové v tom pořadí, jak se dostavili
do volební místnosti.
(5) Nevidomí a ti, kdož pro tělesnou vadu nemohou
sami hlasovací lístek odevzdati, vykonají
své volební právo v průvodu voliče,
s nímž sdílejí společnou domácnost,
nebo v průvodu voliče, jehož si svobodně
zvolili za průvodce. Průvodce odevzdá hlasovací
lístek, po případě průkaz svého
zmocnitele; volební výbor zjistí dotazem,
zvolil-li volič svobodně svého průvodce,
zná-li jeho jméno a příjmení,
a zapíše tento způsob volby zvláště
v zápise o volbě.
(1) Osoby s voličskými průkazy smějí
odevzdati své hlasy pouze ve volebních místnostech
pro ně určených (§ 4, odst. 5). Při
odevzdání voličského průkazu
obvodnímu volebnímu výboru se vykáží
o své totožnosti úředním dokladem
(§ 27, odst. 4).
(2) Osoby, které volily na podkladě voličských
průkazů se zapíší do zvláštního
hlasovacího seznamu.
(3) Voličové z přikázané obce
(§ 3, odst. 3) smějí odevzdati své hlasy
pouze ve volební místnosti pro ně určené
(§ 4, odst. 5).
(4) Jinak zůstávají ustanovení §
29 nedotčena.
(5) Voličské průkazy zůstanou až
do vyhlášení výsledku volby (§
43) v úschově místního národního
výboru (§ 38, odst. 4), který je pak neprodleně
vrátí tomu místnímu národnímu
výboru, jenž je vydal.
(1) Obvodní volební výbor rozhoduje o tom,
má-li býti volič připuštěn,
aby odevzdal hlasovací lístek, jen tehdy, je-li
pochybnost o jeho totožnosti nebo namítá-li
se, že podle § 12 nesmí při volbě
hlasovati.
(2) Tyto námitky mohou podati členové dotčeného
obvodního volebního výboru nebo důvěrníci
volebních skupin (§ 9), a to jen potud, dokud hlasovací
lístek občana, jehož právo se popírá,
nebyl ještě vložen do osudí. Rozhodnutí
volebního výboru musí se státi v každém
jednotlivém případě dříve,
než se připustí další volič,
aby odevzdal hlasovací lístek. Žádá-li
volič, aby mohl předložiti doklady o svém
oprávnění k volbě, může
tak učiniti nejpozději před zakončením
hlasování.
(1) Volič smí odevzdati kandidátní
listinu kterékoli volební skupiny. Škrty, výhrady
a jiné změny nemají účinku.
(2) Volič může odevzdati prázdný
lístek (§ 24, odst. 3).
(1) Osoby ošetřované v nemocnicích a
jiných léčebných ústavech nebo
umístěné v sociálních ústavech
mohou vykonati za předpokladů uvedených v
§ 4, odst. 3 volební právo ve volební
místnosti zřízené v ústavu,
není-li námitek vedoucího lékaře
se zřetelem na nemoc nebo tělesnou vadu voliče
nebo se zřetelem na nebezpečí rozšíření
nakažlivé choroby.
(2) Pro hlasování ve volební místnosti
zřízené v nemocnici a v jiném léčebném
nebo sociálním ústavu platí ustanovení
§ 29 a § 30, odst. 1 a 2 s touto odchylkou: Nemůže-li
v ústavě ošetřovaný volič
býti dopraven do ústavní volební místnosti,
dostaví se členové obvodního výboru
k němu - nemá-li proti tomu námitek s hlediska
lékařského vedoucí lékař
-, aby tam za šetření zásady tajnosti
volby mohl vykonati volební právo.
Nastanou-li okolnosti, jež znemožňují
zahájiti volební jednání, pokračovati
v něm nebo je ukončiti, může obvodní
volební výbor prodloužiti dobu volební
nebo provedení voleb odročiti na pozdější
hodinu. Opatřením takovým nesmí býti
zkrácena celková doba trvání volby
podle § 25, odst. 1. Opatření takové
buď ihned veřejně vyhlášeno způsobem
v místě obvyklým. Jde-li o přerušení
volby již zahájené, buďtež volební
spisy i volební osudí s odevzdanými již
hlasovacími lístky volebním výborem
zapečetěny a neporušenost pečetí
protokolárně zjištěna při nově
zahájené volbě.
Když volební doba uplyne, uzavře se volební
místnost. Odvolí však ještě všichni
voličové, kteří jsou ve volební
místnosti nebo v čekárně, volebním
výborem pro voliče určené, nebo přímo
před volební místností; nato prohlásí
předseda volebního výboru hlasování
za skončené.
(1) Když bylo hlasování skončeno, zůstanou
ve volební místnosti jen členové obvodního
volebního výboru, důvěrníci
volebních skupin, zástupce dohlédacího
orgánu a pomocné síly. Volební výbor
vyjme obálky s hlasovacími lístky z osudí,
spočte úřední obálky (§
29, odst. 3) vyňaté z osudí a srovná
počet obálek se záznamy ve voličských
seznamech a v hlasovacím seznamu osob, které volily
na podkladě voličských průkazů.
K neúředním obálkám se nepřihlíží.
Potom vyloučí lístky neplatné, rozdělí
hlasovací lístky podle volebních skupin a
zjistí volební výsledek dvojím písemným
záznamem. Při tom má každý člen
volebního výboru právo nahlížeti
do hlasovacích lístků.
(2) Ve prospěch kandidátní listiny volební
skupiny se počítají i takové hlasovací
lístky, na nichž jména kandidátů
jsou škrtána nebo měněna.
(3) Je-li v obálce několik hlasovacích lístků
téže volební skupiny nebo několik prázdných
lístků, počítají se za hlas
jeden. Je-li v obálce jedna nebo několik kandidátních
listin téže volební skupiny a jeden nebo několik
prázdných lístků, počítá
se hlas ve prospěch volební skupiny, jejíž
kandidátní listina byla odevzdána.
(4) Neplatné jsou hlasovací lístky:
1. nejsou-li na tiskopise, vydaném krajským volebním
výborem;
2. je-li v obálce několik různých
hlasovacích lístků různých
volebních skupin, jsou všechny hlasy v této
obálce neplatné;
3. znějí-li na neplatnou kandidátní
listinu.
(5) Neobsahuje-li úřední volební obálka,
vyňatá z osudí, žádný
hlasovací lístek, pokládá se za neplatný
hlas.
(6) Nevolilo-li ve volebním obvodu, zřízeném
pro voliče v nemocnicích a jiných léčebných
nebo sociálních ústavech (§ 4, odst.
3), více než 200 voličů, zjistí
se volební výsledek společně s volebním
výsledkem z obvodu nejbližšího obvodního
volebního výboru - určeného místním
národním výborem - ve schůzi tohoto
volebního výboru. Po skončení hlasování
ve volební místnosti ústavu buďtež
volební spisy a osudí ihned zapečetěny
a dopraveny za dozoru volebního výboru a důvěrníků
volebních skupin do volební místnosti příslušného
nejbližšího obvodního volebního
výboru. Každý z obou volebních výborů
zjistí postupně počet úředních
obálek ze svého osudí a srovná jej
se záznamy ve voličských seznamech. Poté
vloží všechny obálky z obou volebních
obvodů do osudí, kde se promísí. Po
promísení se vyjmou z osudí, načež
obvodní volební výbor za přítomnosti
členů obvodního volebního výboru,
zřízeného pro ústav, a důvěrníků
volebních skupin sčítá hlasy obsažené
ve všech obálkách podle ustanovení předchozích
odstavců.
(1) O výsledku volby se sepíše zápis
ve dvojím stejnopisu. V něm se zaznamenávají
jména členů volebního výboru,
zástupce dohlédacího orgánu, počátek,
konec a případné přerušení
volby, veškerá usnesení volebního výboru
se stručným odůvodněním, jiné
důležitější okolnosti týkající
se průběhu voleb, a výsledek volby s udáním
součtu hlasů, odevzdaných pro jednotlivé
volební skupiny, jakož i počet odevzdaných
prázdných lístků. V součtu
buďtež uvedeny hlasy, uznané za platné
volebním výborem; součet hlasů neplatných
budiž uveden zvláště.
(2) V zápisu se výslovně uvede, kolik voličů
bylo k volbě oprávněno, kolik se volby zúčastnilo,
kolik bylo mužů a žen, a kolik z nich volilo
na podkladě voličských průkazů.
(3) Mimo zápis o volbě podepíší
všichni přítomní členové
příslušného obvodního volebního
výboru též voličské seznamy a
hlasovací seznam. Jde-li o zjištění
výsledku volby podle § 36, odst. 6, připojí
se zápis o volbě ve volební místnosti
ústavu k zápisu o výsledku volby, který
podepíší také přítomní
členové obvodního volebního výboru,
zřízeného pro ústav. Pokud by voličské
seznamy a hlasovací seznam nebyly podepsány některým
přítomným členem, budiž tato
okolnost v zápisu vysvětlena.
(1) Ve volebním místě, v němž
jest jen jedna volební místnost, odešle obvodní
volební výbor bez průtahu jeden stejnopis
zápisu přímo předsedovi krajského
volebního výboru. Druhý stejnopis zápisu
zašle okresnímu národnímu výboru
(§ 46, odst. 7), jemuž mimo to oznámí
výsledek hlasování a úhrnný
počet odevzdaných prázdných lístků
telegraficky nebo telefonicky.
(2) Ve volebním místě, v němž
jest několik volebních místností,
odevzdají obvodní volební výbory zápisy
o volbě místnímu volebnímu výboru,
pokud se týče tomu obvodnímu volebnímu
výboru, jenž vykonává úkoly místního
volebního výboru (§ 6, odst. 2). Tento volební
výbor sestaví na podkladě volebních
výsledků, zjištěných obvodními
volebními výbory, volební výsledek
z celého volebního místa a oznámí
jej podle obdoby ustanovení předchozího odstavce.
(3) Výsledek volby v obvodu okresního národního
výboru oznámí předseda okresního
národního výboru (§ 46, odst. 7) ihned
buď telegraficky nebo telefonicky a písemně
ministerstvu vnitra a krajskému volebnímu výboru.
(4) Hlasovací lístky, legitimační
lístky a obálky a hlasovací seznam, jakož
i voličské průkazy (§ 30, odst. 5) dá
obvodní volební výbor do zvláštních
obalů, zapečetí, opatří nápisy
a odevzdá místnímu národnímu
výboru k dalšímu opatření. Taktéž
mu odevzdá voličské seznamy.
(1) Krajský volební výbor se sejde ve svém
sídle bez pozvání 2. den (v úterý)
po volbě o 10. hodině.
(2) Podle zápisů došlých od obvodních
volebních výborů a podle úředních
zpráv okresních národních výborů
(§ 38) zjistí krajský volební výbor
úhrnný počet platných hlasů,
odevzdaných pro jednotlivé volební skupiny
a součet prázdných lístků.
(3) Předseda krajského volebního výboru
zašle ihned jeden stejnopis zápisu sepsaného
o jednání krajského volebního výboru,
doložený zápisy a zprávami uvedenými
v odstavci 2, přímo ministerstvu vnitra, jemuž
obsah zápisu zároveň oznámí
telegraficky.
(1) Ústřední volební výbor
se sejde na pozvání u svého předsedy
nejpozději 15. den po volbě. Nejprve podá
předseda zprávu o tom, zda volební výsledek
byl volebními výbory správně zjištěn,
zda bylo při tom správně postupováno
a zda není třeba výsledek opraviti proto,
že se stal omyl ve výpočtech. Ústřední
volební výbor přezkoumá pak zápisy
a zprávy došlé od krajských volebních
výborů (§ 39, odst. 3), a zjistí-li
omyl ve výpočtech nebo jinou nesrovnalost, opraví
výsledek tak, aby se shodoval s pravým stavem věci.
Podle těchto zápisů a zpráv zjistí
úhrnný počet všech platných hlasů,
odevzdaných pro všechny volební skupiny v každém
volebním kraji a v každé volební oblasti.
(2) Poté určí ústřední
volební výbor počet poslanců volených
v každém z volebních krajů takto: Nejprve
rozdělí úhrnný počet platných
hlasů, odevzdaných pro všechny volební
skupiny kandidující v dotčené volební
oblasti, počtem mandátů na ni připadajícím
podle § 2. Celým číslem, dělením
vyšlým beze zlomků, dělí pak
úhrnný počet platných hlasů
odevzdaných v každém z volebních krajů.
Celé číslo takto vypočtené
je počet mandátů připadajících
příslušnému volebnímu kraji.
(3) Jestliže nebyly podle předchozího odstavce
rozvrženy všechny mandáty, připadající
na příslušnou volební oblast, přidělí
ústřední volební výbor zbývající
mandáty postupně těm volebním krajům
v téže oblasti, které mají největší
zbytek dělení. Jsou-li zbytky dělení
u několika volebních krajů stejné,
přidělí mandát volebnímu kraji,
v němž byl odevzdán větší
počet platných hlasů; je-li počet
odevzdaných platných hlasů stejný,
rozhodne los.
(1) Po určení počtu poslanců podle
§ 40 rozdělí ústřední
volební výbor počet mandátů
na jednotlivé volební skupiny v každém
z volebních krajů.
(2) K tomu cíli úhrnný počet platných
hlasů, odevzdaných pro všechny volební
skupiny ve volebním kraji, rozdělí počtem
mandátů, které se v dotčeném
volebním kraji mají obsaditi (§ 40); celé
číslo, dělením vyšlé beze
zlomků, jest číslem volebním.
(3) Volebním číslem se dělí
součet hlasů odevzdaných pro každou
kandidátní listinu, načež ústřední
volební výbor přikáže každé
volební skupině tolik mandátů, kolikrát
jest volební číslo obsaženo v součtu
hlasů pro volební skupinu odevzdaných.
(4) Z jednotlivých volebních skupin obdrží
mandáty, volební skupině přikázané,
kandidáti podle pořadí, jak jsou uvedeni
na kandidátní listině. Nekandidovala-li některá
volební skupina ve volebním kraji tolik osob, kolik
mandátů jí podle výsledku prvého
skrutinia přísluší, obdrží
jen tolik mandátů, kolik osob kandidovala.
(5) Kandidáti, kteří při prvém
skrutiniu vyšli naprázdno a nebyli zvoleni za poslance
ani v druhém skrutiniu (§ 42), jsou náhradníky.
(6) Byla-li podána ve volebním kraji jen jedna kandidátní
listina, přikáže ústřední
volební výbor volební skupině přímo
4/5 mandátů z počtu
mandátů, připadajících na volební
kraj (§ 40); zlomek se zaokrouhlí na nejblíže
vyšší celé číslo. Vždy
však musí býti dotčené volební
skupině vyhrazeny nejméně 2 a nejvíce
4 mandáty z takového volebního kraje pro
druhé skrutinium.
(1) Ústřední volební výbor
rozdělí v druhém skrutiniu všechny mandáty,
jež postupem uvedeným v § 41 zůstaly neobsazeny,
pro každou volební oblast odděleně podle
velikosti zbytků hlasů. K tomu účelu
se sejde na pozvání u svého předsedy
nejpozději 15. den po volbě. Při druhém
skrutiniu se přihlíží toliko ke zbytkům
hlasů volební skupiny, která dosáhla
aspoň v jednom volebním kraji dotčené
volební oblasti nejméně jednoho mandátu
a v celé této volební oblasti aspoň
100.000 platných hlasů.
(2) Nejpozději před zahájením druhého
skrutinia odevzdají členové ústředního
volebního výboru jeho předsedovi kandidátní
listiny svých volebních skupin. pro každou
volební oblast zvláště. Tyto kandidátní
listiny mohou obsahovati v libovolném počtu jména
kandidátů, avšak jen těch, kteří
těmito volebními skupinami byli kandidováni
v některém volebním kraji v téže
volební oblasti, a nebyli zvoleni při prvém
skrutiniu. Jména kandidátů buďtež
seřaděna a označena arabskými číslicemi.
Po odevzdání nesmějí býti tyto
kandidátní listiny měněny, a to ani
pokud jde o pořadí kandidátů.
(3) Ústřední volební výbor
především přikáže ve druhém
skrutiniu příslušné volební skupině
za předpokladů uvedených v § 41, odst.
6 tolik mandátů, kolik jich zůstalo neobsazeno
pro tuto volební skupinu v prvém skrutiniu ve volebních
krajích, v nichž byla podána jen jedna kandidátní
listina. Pokud jde o ostatní volební kraje, postupuje
se takto: Ústřední volební výbor
sečte všechny zbytky hlasů z každé
volební oblasti zvláště. Součet
zbytků hlasů z každé volební
oblasti dělí počtem mandátů,
které se ještě mají obsaditi v druhém
skrutiniu v dotčené oblasti, zvětšeným
o jednu. Celé číslo, beze zlomku dělením
vyšlé, je číslem volebním. Nato
přikáže každé volební skupině
ve volební oblasti tolik mandátů, kolikrát
je volební číslo obsaženo v součtu
zbytků hlasů pro volební skupinu vykázaných
ze všech volebních krajů v dotčené
oblasti.
(4) Bylo-li obsazeno o jeden mandát více, než
se mělo obsaditi, odečte se přebývající
mandát té volební skupině, která
vykázala nejmenší zbytek dělení
při druhém skrutiniu, při stejném
zbytku, menší počet hlasů ve všech
volebních krajích, v nichž podala platnou kandidátní
listinu; je-li i počet hlasů stejný, rozhodne
los.
(5) Nebyly-li obsazeny všechny mandáty, způsobem
stanoveným v odstavci 3, nebo proto, že volební
skupina ohlásila méně kandidátů,
než kolik mandátů na ni připadá,
přikáže ústřední volební
výbor tyto mandáty postupně těm volebním
skupinám v téže volební oblasti, jež
vykazují největší zbytek dělení.
Při rovnosti zbytků se přikáže
mandát volební skupině, jež má
větší součet zbytků ve druhém
skrutiniu. Jsou-li tyto součty zbytků stejné,
přikáže se mandát volební skupině,
jež obdržela v téže volební oblasti
více hlasů; je-li počet stejný, rozhodne
los.
(6) Z jednotlivých volebních skupin jsou zvoleni
ve druhém skrutiniu za poslance podle počtu mandátů,
na volební skupinu připadlých, kandidáti
podle pořadí, jak jsou uvedeni na kandidátní
listině, zmíněné v odstavci 2.
(7) Kandidáti, uvedení na kandidátní
listině pro druhé skrutinium, kteří
při něm nebyli zvoleni poslanci, jsou náhradníky.