Právní výbor projednal shora zmíněný
iniciativní návrh ve schůzích dne
18. a 24. června 1947. Na návrhu byly provedeny
četné změny, doplňky a škrty,
a právní výbor doporučuje ústavodárnému
Národnímu shromáždění
takto upravený návrh zákona, jak je zřejmý
z připojeného úhrnného znění,
jež je nerozlučnou součástí této
zprávy, ke schválení.
Ústavodárné Národní shromáždění
republiky Československé usneslo se na tomto zákoně:
(1) Tato ustanovení jednacího řádu
mohou býti změněna autonomním usnesením
sněmovny:
§ 1, odst. 2, 3 a 4;
ustanovení § 4 o počtu místopředsedů,
zapisovatelů a pořadatelů, jakož i skrutátorů;
§ 8 vyjímaje ustanovení a), b) a c);
§ 27, odst. 2; § 31; §§ 33, 34 a 35;
§ 40, odst. 1 a 2; §§ 43 a 44;
§ 45 vyjma odst. 6;
§§ 58 a 59;
§ 69;
§ 70;
§ 71, odst. 2 a § 72.
(2) Návrhy na autonomní změnu
těchto ustanovení neb doplnění řádu
jednacího v mezích zákona projednávají
se ve sněmovně jako osnovy zákonů.
Zákon o jednacím řádu ústavodárného
Národního shromáždění
nabývá účinnosti dnem vyhlášení;
provede jej ministr vnitra.
(1) Poslanci jsou povinni účastniti se
nepřetržitě všech jednání
a prací sněmovních.
(2) Pro každou schůzi plnou i výborovou
vyloží se presenční listina, do níž
se přítomní poslanci vlastnoručně
zapíší.
(3) Onemocní-li poslanec, oznámí
to předsedovi; trvá-li nemoc déle jednoho
týdne, předloží lékařské
vysvědčení.
(4) K písemné nebo telegrafické
žádosti udělí předseda dovolenou
do 7 dnů poslanci zaneprázdněnému
nezbytnou nebo důležitou záležitostí.
O dovolené delší rozhoduje sněmovna
na návrh předsedův bez rozpravy prostým
hlasováním. O udělení dovolené
delší 7 dnů nebo o neudělení
dovolené budiž poslanec ihned písemně
uvědoměn. Dodatečná písemná
omluva neúčasti se uzná a poslanci potvrdí,
uvede-li poslanec zároveň překážky,
jež mu zabránily vyžádati si potřebnou
dovolenou a pošle-li omluvu, když překážky
přestaly. O platnosti dodatečné omluvy rozhoduje
předseda, šlo-li o neúčast na schůzích
nepřesahující 7 dnů, sněmovna
na návrh předsedův bez rozpravy prostým
hlasováním, šlo-li o neúčast
delší. Předseda může žádati,
aby důvody, jichž se poslanec dovolává,
byly osvědčeny.
(5) Ustanovení odstavce prvého a čtvrtého
se nevztahují na poslance, kteří jsou členy
vlády.
(6) Poslanec obdrží jako úřední
průkaz legitimaci opatřenou fotografií a
podepsanou předsedou sněmovny.
(1) Nezúčastní-li se člen
výboru bez platné omluvy dvou za sebou jdoucích
schůzí výboru, ale v různých
dnech konaných, ztrácí mandát výborový
a polovici platu podle dekretu presidenta republiky ze dne 23.
října 1945, č. 106 Sb. o platech členů
prozatímního Národního shromáždění
mu příslušejícího pro měsíc
nejblíže následující.
(2) Nezúčastní-li se poslanec
bez platné omluvy čtyř plenárních
schůzí za sebou jdoucích, ale v různé
dny konaných, usnese se předsednictvo sněmovny,
aby mu byla udělena písemná důtka.
O tomto svém usnesení zpraví předsednictvo
sněmovnu v nejbližší plné schůzi
a kromě toho zpraví písemně též
předsednictvo klubu, kterého je poslanec členem.
Nadto ztrácí poslanec nárok na celý
plat podle dekretu č. 106/1945 Sb. na jeden měsíc.
(3) Bylo-li zakročeno proti poslanci v témže
roce třikráte podle odstavce 2, přikáže
předseda sněmovny věc výboru imunitnímu,
aby podal sněmovně zprávu s návrhem.
Výbor navrhne, aby poslanci byla udělena sněmovnou
veřejná důtka. Výbor dále navrhne
ztrátu nároků podle dekretu č. 106/1945
Sb. nejvýše na 6 měsíců nejblíže
následujících. O návrhu výboru
rozhodne sněmovna bez rozpravy prostým hlasováním.
(4) Ve všech případech budiž
dána poslanci možnost, aby se v dané lhůtě
vyjádřil.
(1) Sněmovna schází se ke dvěma
řádným zasedáním v roce; jarnímu
a podzimnímu, kromě toho podle potřeby k
zasedáním mimořádným, svolána
byvši presidentem republiky, výjimečně
předsedou sněmovny (§ 28 úst. list.).
(2) Zasedání sněmovny se končí
neb odročuje a sněmovna se rozpouští
prohlášením presidenta republiky (§§
30 a 31 úst. list.).
(3) Skončilo-li zasedání (§
30, odst. 1 úst. list.), pokračuje sněmovna
při novém zasedání v pracích
podle stavu, v jakém byly při ukončení
skončeného zasedání. President republiky
může však v dekretu, kterým prohlašuje
zasedání za skončené, prohlásiti,
že se práce sněmovní přerušují;
tím veškeré věci, o nichž sněmovna
již před tím konečného usnesení
neučinila, přestávají býti
předmětem jednání sněmovny.
Po takovém přerušení prací sněmovních
může se v novém zasedání táž
sněmovna jen k návrhu vlády nebo iniciativního
výboru usnésti, že výboru, jemuž
se přikazuje návrh zákona v předchozím
zasedání již projednávaný, se
ukládá, aby pokračoval v poradě na
základě výborových usnesení
v předchozím zasedání již učiněných.
O návrhu takovém rozhodne sněmovna bez porady
výborové a bez rozpravy prostým hlasováním;
může jej však odkázati i výboru.
Výbory, které sněmovna prohlásila
permanentními, mohou jednati i po skončení
zasedání. Nedotčen zůstává
§ 3, odst. 3 zákona ze dne 18. prosince 1946, č.
244 Sb. o parlamentní kontrolní a úsporné
komisi.
(4) Bylo-li zasedání odročeno
(§ 30, odst. 2 úst. list.), nastává
v pracích sněmovny pouze přestávka;
všecky výbory mohou i po odročení pokračovati
ve svých pracích.
(5) Rozpuštěním sněmovny
ukončují se všechny její práce
až na činnost Stálého výboru
podle čl. 7, odst. 2 ústavního zákona
ze dne 11. dubna 1946, č. 65 Sb. o ústavodárném
Národním shromáždění a
předsednictva sněmovny (§ 7, odst. 4 j. ř.).
Nově zvolená sněmovna může se
usnésti k návrhu iniciativního výboru
nebo vlády, aby se pokračovalo v projednávání
návrhu zákona předloženého již
rozpuštěné sněmovně.
(1) Nově zvolená sněmovna ustaví
se v plné schůzi do 6 týdnů po vyhlášení
výsledků volby.
(2) Schůzi tu svolá předseda vlády.
Zahájí ji a řídí nejstarší
přítomný člen sněmovny, přijme
slib poslanců (§ 5, odst. 1), dá neprodleně
provésti volbu předsedy a dotáže se
ho, zda volbu přijímá. Přitom příslušejí
předsedajícímu všechna práva,
která má předseda sněmovny při
řízení plné schůze.
(3) Přijme-li předseda volbu, vykoná
ve sněmovně do rukou předsedajícího
slib (§ 6), ujme se předsednictví, přijme
slib poslance, jenž až dosud schůzi řídil,
dá provésti volbu pěti místopředsedů,
deseti zapisovatelů a osmi pořadatelů, načež
místopředsedové vykonají do rukou
předsedových slib (§ 6).
(4) Sčítání hlasů
provedou čtyři skrutátoři jmenovaní
předsedajícím z poslanců.
(5) Všechny tyto volby platí na celé
volební období, leč by nadpoloviční
většina všech poslanců písemně
žádala o nové volby; volby vykonají
se pak v příští schůzi.
(6) Zvolení členové předsednictva
podrží své funkce až do provedení
nové volby.
(7) Kdyby během funkčního období
sněmovny nastala nutnost voliti znovu celé předsednictvo
a dosavadní předseda neb úřadující
místopředseda neprovedl volbu do dvou týdnů,
svolá nejstarší člen sněmovny
nejpozději do dalších dvou týdnů
sněmovnu k volbě nového předsednictva
(odst. 2 a 3).
Kdyby tak neučinil, sejde se sněmovna do dalších
dvou týdnů k volbě nového předsednictva.
Schůzi zahájí a řídí
nejstarší přítomný člen
sněmovny.
(1) Poslanci vykonají v prvé schůzi
před volbou předsednictva do rukou předsedajícího
slib podle § 22 úst. list. tímto způsobem:
Dříve než poslanec vstoupí do jednací
síně, podepíše ve sněmovní
kanceláři prohlášení obsahující
tento slib, což mu kancelář sněmovní
potvrdí na osvědčení, jímž
se pak prokáže při vstupu do zasedací
síně. Ve schůzi pak předsedající
dá přečísti formuli slibu a poslanci
na jeho vyzvání jednotlivě podáním
ruky předsedajícímu a slovem: "Slibuji"
slib složí (§ 49).
(2) Poslanci, kteří vstoupí do
sněmovny později, vykonávají stejným
způsobem slib do rukou předsedy sněmovny.
(3) Odepření slibu nebo slib s výhradou
má bez dalšího v zápětí
ztrátu mandátu (§ 22 úst. list.), kterou
prohlásí v prvé schůzi předsedající,
jinak předseda sněmovny.
Předseda a místopředsedové slibují,
že "budou zachovávati zákony a svůj
úřad předsednický nestranně
zastávati podle svého nejlepšího vědomí
a svědomí" (§ 49).
(1) Předseda s místopředsedy tvoří
předsednictvo, jemuž přísluší
vésti sněmovnu a spravovati věci jí
se týkající.
(2) Své úkoly vykonává
předsednictvo:
a) v plných schůzích,
b) předsedou neb úřadujícím
místopředsedou.
(3) Orgány předsednictva jsou:
a) zapisovatelé,
b) pořadatelé,
c) kancelář sněmovní.
(4) Předseda a předsednictvo úřadují
po skončení funkčního období
sněmovního až do prvé schůze
nově zvolené sněmovny.
(1) Plná schůze předsednictva
usnáší se za předsednictví předsedy
neb úřadujícího místopředsedy:
a) o závazném výkladu jednacího řádu;
b) o přikázání vládních
návrhů příslušným výborům;
c) o důtce poslanci nedbalému (§ 2, odst. 2)
a o ostatních následcích jeho nedbalosti
(§ 2, odst. 1 a 2), o odvolání poslance vyloučeného
(§ 52, odst. 1) nebo poslance, jemuž bylo odňato
slovo (§ 50, odst. 3) a o vyloučení poslance
(§ 52, odst. 2);
d) o organisaci kanceláře sněmovní
(§ 13);
e) o době a pořadu jednání schůzí
sněmovny, pokud jich sněmovna sama neurčila;
f) o pořadí, v jakém místopředsedové
úřadují na místě předsedy
(§ 10);
g) o pořadí, v jakém úřadují
zapisovatelé (§ 11) a o směrnicích pro
pořadatele (§ 12);
h) o výdajích v rámci rozpočtu sněmovního;
i) o rozdělení místností v sněmovní
budově, o úpravě přístupu posluchačstva
na galerii a o způsobu uveřejňování
úředních zpráv o jednání
sněmovny a výborů;
j) o tisku návrhů (§ 19);
k) o peticích (§ 68);
l) o zřízení sněmovní stráže
(§ 9, odst. 5);
m) o vyloučení projevů ukládajících
o republiku, ohrožujících bezpečnost
státu nebo hrubě urážlivých,
projevů vybízejících k těmto
trestným činům nebo činy takové
schvalujících ze sněmovních spisů
tiskem rozdávaných. O vyloučení takových
projevů ze zápisů (záznamů)
výborových a jejich příloh rozhoduje
předseda a zapisovatel výboru;
n) o provedení předběžné rozpravy
o vládních návrzích tiskem rozdaných
nebo rozeslaných (§ 21, odst. 1);
o) o lhůtách (§ 36, odst. 1).
(2) Předsednictvo je způsobilé
se usnášeti za přítomnosti aspoň
poloviny svých členů a usnáší
se prostou většinou hlasů; předseda
hlasuje spolu. Při rovnosti hlasů hlas jeho rozhoduje.
Věci, které předseda uzná za neodkladné,
předloží předsednictvu k usnesení
písemnému mimo schůzi.
(3) Nejméně jednou v období dvou
měsíců přizve předsednictvo
ke své schůzi s hlasem poradním předsedy
výborů a klubů a vyslechne jejich názor
o zamýšleném programu sněmovních
prací pro příští období,
o zásadních otázkách výkladu
jednacího řádu a o správních
a technických opatřeních pro práce
sněmovny, výborů a klubů.
(1) Předseda svolává plné
schůze sněmovny (§ 40), řídí
je, pečuje, aby zachován byl jednací řád
a při schůzích pořádek (§§
50 a násl.), dává slovo, stanoví a
klade otázky při hlasování a prohlašuje
jeho výsledek.
(2) Kdyby byl porušen pořádek ve
schůzi, může schůzi přerušiti
nebo skončiti; ruší-li schůzi posluchači,
dá rušitele vyvésti. Je-li potřeba,
dá vykliditi galerii nebo některou její část.
(3) Předseda ukončuje schůzi (§
40), když se byl dříve dotázal, není-li
návrhu na její pokračování
(§ 39, odst. 2) nebo o době a pořadu příští
schůze (§ 40, odst. 2).
(4) Předseda zastupuje sněmovnu navenek
a podpisuje spolu s jedním zapisovatelem a generálním
tajemníkem N. S. listiny dávané sněmovnou.
Předsedovi je bezprostředně podřízena
kancelář sněmovní.
(5) K výkonu úředních opatření,
i v případech § 52 slouží předsedovi
stráž, kterou opatří pro každé
zasedání předsednictvo v dohodě s
ministerstvem vnitra; tato stráž podléhá
v této své činnosti jakožto sněmovní
stráž výhradně předsedovi.
Místopředsedové zastupují předsedu
se všemi jeho právy a povinnostmi v pořadí
usneseném předsednictvem.
Zapisovatelé zjišťují účast
poslanců v plné schůzi, dohlížejí
na hlasování a konání voleb, sčítají
hlasy, provádějí losování a
výsledek ohlašují předsedovi; ověřují
zápisy jednací, podpisují spolu listiny sněmovní
a dohlížejí na výkon těsnopisecké
a tiskové služby sněmovní. Úřadují
v pořadí určeném předsednictvem.
Pořadatelé jsou povinni pečovati o pořádek
v síni i v budově sněmovní podle směrnic
předsednictva.
(1) Sněmovní kancelář v
čele s generálním tajemníkem N. S.
a jeho náměstky je pomocným orgánem
sněmovny a jejího předsednictva [§ 7,
odst. 3, lit. c)]. Je bezprostředně podřízena
předsedovi sněmovny (§ 9, odst. 4). Kancelář
obstarává příslušné úřední
výkony pro sněmovnu a pro její předsednictvo
a výbory, pořizuje zápisy, těsnopisecké
záznamy a zprávy o jednání sněmovny
a jejích výborů, uchovává a
vede v patrnosti listiny sněmovní, připravuje
vyřízení sněmovních (výborových
i předsednických) usnesení, přijímá
sněmovní podání (návrhy, zprávy
výborové, dotazy, interpelace, odpovědi,
petice), obstarává jich dodání a tisk,
spravuje knihovnu a archiv, vede službu účetní,
pokladní, hospodářskou a veškerou službu
kancelářskou. Provádí opatření
potřebná k sejití sněmovny podle §
4, odst. 7, věta 2.
(2) Jinak platí o organisaci sněmovní
kanceláře, o ustanovování jejích
zaměstnanců a úpravě jejich služebního
poměru přiměřeně ustanovení
zákona ze dne 9. června 1922, č. 186 Sb.,
jímž se mění zákon ze dne 15.
dubna 1920, č. 328 Sb. o organisaci kanceláře
sněmovny poslanecké a senátu, a organisační
a služební řády vydané usnesením
předsednictva.
(1) K usnadnění výkonu mandátu
a politické spolupráce poslanců a dále
k usnadnění styku s předsednictvem a orgány
sněmovny sdružují se poslanci v poslanecké
kluby. K vytvoření klubu je třeba nejméně
pěti poslanců.
(2) Předsednictvo klubu oznámí
předsednictvu sněmovny ustavení klubu a jména
členů klubu a jeho předsednictva, zároveň
sdělí jméno tajemníka klubu a jeho
zástupců. Oznámení musí být
opatřeno podpisy všech osob, jichž se týká.
(3) K úhradě nákladů poslaneckých
klubů poskytují se státní příspěvky
z rozpočtu sněmovny ve výši 15% úhrnné
částky poslaneckých platů všech
členů klubu.
Členem klubu je poslanec, jehož členství
bylo předsednictvem klubu dle § 14, odst. 2 předsednictvu
sněmovny oznámeno. Poslanec přestává
býti členem klubu, oznámil-li předsednictvu
sněmovny a předsednictvu klubu, že z klubu
vystupuje nebo oznámí-li předsednictvo klubu
předsednictvu sněmovny, že poslance již
nepovažuje za člena klubu.
(1) Předseda klubu po případě
místopředseda zastupují klub.
(2) Podepíše-li předseda klubu nebo
místopředseda jej zastupující jménem
klubu volební lístek při volbě podle
§ 60, má se za to, že podepsali všichni
členové klubu.
(3) Předseda po případě
místopředseda klubu mohou se dáti zastupovati,
vyjma případ uvedený v odstavci 2, i tajemníkem
klubu.
Předsednictvo sněmovny přibírá
podle potřeby i mimo případ § 8, odst.
3 ke svým poradám předsedy klubů s
hlasem poradním.
Sněmovna jedná:
1. o návrhu ústavy a zákonů s ústavou
souvisících, předloženém ústavním
výborem (§ 3 zák. č. 197/1946 Sb. o
ústavním výboru ústavodárného
Národního shromáždění);
2. o zprávách a podnětech presidenta republiky
(§ 64, č. 6 úst. list.);
3. o návrzích a prohlášeních
vlády;
4. o návrzích předsedy a poslanců;
5. o zprávách výborů a Stálého
výboru Národního shromáždění
podle čl. 7, odst. 2 úst. zák. č.
65/1946 Sb.;
6. o dotazech a
7. provádí volby jí příslušející.
(1) Návrhy vládní, pak samostatné
(iniciativní) návrhy poslanců, podané
písemně ve sněmovní kanceláři
a podepsané aspoň dvaceti jinými poslanci,
se vytisknou a rozdají nebo rozešlou co nejdříve
poslancům. Návrh musí obsahovati přesnou
formulaci toho, na čem se má sněmovna usnésti,
a musí míti náležitosti § 41, odst.
2 úst. list. Návrhy bez dostatečného
počtu podpisů, nedostatečně formulované
a bez náležitostí § 41, odst. 2 úst.
list. se nevytisknou a nejsou předmětem jednání.
(2) Je-li návrhů tolik neb jsou-li tak
rozsáhlé, že včasné rozmnožení
jich tiskem působí značné obtíže,
může předsednictvo - pokud nejde o návrhy
zákonů - upustit od úplného jich vytištění
a místo toho rozdati nebo rozeslati seznam těchto
návrhů se stručným označením
obsahu a s tím, že v úplné návrhy
lze nahlédnouti v sněmovní kanceláři.