Trestání některých provinění
proti národní cti přísluší
podle § 1, odst. 1 dekretu presidenta republiky č.
138/1945 Sb. ve znění zákona č. 123/1946
Sb. okresním národním výborům.
Směrnice ministra vnitra ze dne 26. listopadu 1945, vydané
k provedení tohoto dekretu ustanovují jen, kterou
složkou vykonávají okresní národní
výbory jim svěřenou pravomoc (t. j. trestními
komisemi nalézacími). Byly tedy a jsou i doposud
trestní komise nalézací pouhými složkami
okresních národních výborů
a proto i pro ně platilo vládní nařízení
ze dne 27. května 1946, č. 120 Sb. o obnovení
národních výborů na podkladě
výsledků voleb do ústavodárného
Národního shromáždění
a jeho prováděcí předpisy, zejména
pak též ustanovení § 12 směrnic
ministra vnitra ze dne 13. června 1946 o ustavení
obnovených národních výborů
a volbě jejich složek.
Bylo tedy v úplné shodě se shora citovaným
vládním nařízením, když
dosavadní trestní komise nalézací
byly po vydání tohoto vládního nařízení
nahraženy novými, které byly zvoleny tak, aby
jejich složení odpovídalo zásadě
poměrného zastoupení a výsledkům
voleb do ústavodárného Národního
shromáždění.
Je možno, že v přechodné době byly
v činnosti u některých okresních národních
výborů trestní komise nalézací,
které nebyly řádně zvoleny. V takových
případech měly však všechny politické
strany, zastoupené v dotčených okresních
národních výborech, podle § 10 směrnic
ministra vnitra ze dne 13. června 1946 právo, podati
proti závadnému ustavení těchto komisí
stížnost k nadřízenému zemskému
národnímu výboru.
Pokud pak tyto komise, jak v interpelaci uvedeno, rozhodovaly,
aniž byly předem okresním národním
výborem zvoleny, nebylo by možno považovati je
vůbec za složky národních výborů
a jejich rozhodnutí by jistě neobstála v
odvolací cestě u trestních odvolacích
komisí, jakožto rozhodnutí zmatečná.
Jak bylo zjištěno dotazem u zemského národního
výboru v Praze, vyskytlo se sice několik případů,
kdy nově zvolené komise projednávaly a znovu
rozhodovaly případy již vyřízené,
ale dělo se tak jen v rámci obnovy řízení.
Ojedinělé stížnosti, že se tak
stalo i bez podmínek platných pro obnovu, jsou předmětem
šetření u zemského národního
výboru. Odvolání, která by obsahovala
konkretně tuto námitku, však podle zprávy
zemského národního výboru v Praze
- trestní odvolací komise - zatím nedošla,
resp. nebyla trestní odvolací komisí projednávána.
Podstatná výtka interpelace, že totiž
v trestních komisích nalézacích nejsou
zastoupeny všechny politické strany, byla odstraněna
ministerstvem vnitra vydáním druhého dodatku
ze dne 28. listopadu 1946 ke směrnicím ze dne 26.
listopadu 1945 k provedení dekretu o trestání
některých provinění proti národní
cti.
Tento dodatek za cenu porušení zásady poměrného
zastoupení, vyslovené ve vládním nařízení
č. 120/1946 Sb., dává všem politickým
stranám, pokud vyvíjejí činnost na
území dotčeného okresního národního
výboru, zastoupení v pětičlenné
trestní komisi nalézací alespoň jedním
členem; zbývající pátý
člen přidělí se straně, které
podle zásady poměrného zastoupení
by připadl největší počet členů
komise.
Tím bylo vyhověno všem požadavkům
interpelace. Pokud pak jde o stížnosti do vadného
postupu v jednotlivých případech, mohou býti
domnělé nesprávnosti napraveny cestou instančního
postupu, případně dohlédací
stížností u nadřízených
národních výborů nebo v nejvyšší
instanci u ministerstva vnitra, které dbá, aby oprávněným
stížnostem bylo vyhověno.