Poslanecká sněmovna N. S. R. Č. 1938.
IV. volební období. 7. zasedání.
1356.
Návrh
poslanců Rudolfa Tayerle a Fr. Macouna
na vydání zákona, kterým se upravuje odměna zaměstnanců v živnosti hostinské a
jiných podobných podnicích.
Podepsaní navrhují:
Poslanecká sněmovno, račiž se usnésti:
Zákon
ze dne
kterým se upravuje odměna zaměstnanců v živnosti hostinské a jiných podobných
podnicích.
Národní shromáždění republiky Československé usneslo se na tomto zákoně:
§ 1.
(1) V podnicích živnosti hostinské, jako
v hotelích, kavárnách, hostincích, pensio-
nech a v jiných podnicích, ve kterých se
podávají hostům jídla a nápoje, jest po-
vinen podnikatel vybírati pro své zaměst-
nance (§ 6) od zákazníků (hostů) přirážku
k účtu ve výši uvedené v § 3.
(2) Přirážka se nevybírá, obsluhují - li
se zákazníci (hosté) sami; také podnika-
tel, který nemá zaměstnanců (§ 6), nesmí
přirážky vybírati.
2
§ 2.
V podnicích uvedených v § 1 nesmí za-
městnavatel odměňovati zaměstnance
zpropitným, které platí zákazníci (hosté)
obsluhujícímu zaměstnanci. Ani zaměst-
nanci těchto podniků nesmí požadovati za
svůj výkon od zákazníků (hostů) zvláštní
odměny (zpropitné).
§ 3.
Přirážka k účtu činí:
a )v kavárnách, přepychových a zábav-
ních místnostech 15 %;
b) v hotelích a hostincích za ubytování
20% účtu za jednu noc; 15% při delším
ubytování;
c) ve všech ostatních případech 10%.
§ 4.
Přirážka musí býti na účtech, účten-
kách nebo stvrznkách zvláště vyznače-
na. Zaměstnavatel je povinen upozornili
zákazníky vyhláškou v hostinské místno-
sti na zákaz zpropitného a na to, že
se
k účtu připočítává přirážka.
§ 5.
Zaměstnavatel je povinen vésti účetní
záznamy o přijatých přirážkách a starati
se o to, aby přijaté přirážky byly řádně
a úplně mezi zaměstnance rozděleny.
§ 6.
(1) Zaměstnavatel je povinen rozděliti
vybrané přirážky zaměstnancům, kteří
obsluhují zákazníky (§ 7) současně s vý-
platou mzdy (platu).
(2) Zaměstnanci v odst. (1) uvedenými
rozumí se všechny osoby zaměstnané v
některém z podniků v § 1 uvedených, kte-
lým přísluší přímá obsluha zákazníků
(hostů), zejména vrchní číšník, číšník kte-
rý přijímá peníze, obvodní číšník, Číšník,
číšnice, učeň, jídlonosič, pokojská, vrátný
3
(domovník), hotelový zřízenec obsluhující
hosty.
§ 7.
Jak se mají rozděliti vybrané přirážky
zaměstnancům (S 6), bude určeno hromad-
nou smlouvou pracovní (§ 1 vládního na-
řízení ze dne 26. června 1937, č. 141 Sb.
z. a n., o závaznosti hromadných smluv
pracovních). Nebude-li rozdělení přirážek
upraveno hromadnou smlouvou, rozhod-
ne o rozdělení ministerstvo sociální péče,
vyslechnuvše největší odborové organisa-
ce hostinského pomocnictva.
§ 8.
Zaměstnavatel není oprávněn z příjmu
zaměstnance strhnouti jiné než zákonná
srážky. Zejména jest zakázáno srážeti ze
zaměstnancova příjmu paušální odškodné
za rozbité nádobí, předplatné na časopisy,
zápalky, čistění místností a j.
§ 9.
Práva, která plynou zaměstnancům z u-
stanovení tohoto zákona, nemohou býti
smlouvou zkrácena ani zrušena.
§ 10.
Přirážky k účtu, které zaměstnavatel
od zákazníků (hostů) vybral, jsou statkem
zaměstnavateli svěřeným.
§11.
Přestupky ustanovení tohoto zákona
trestá okresní úřad jako přestupek poku-
tou od 200 Kč do 10. 000 Kč. Opětuje-li se
přestupek, může býti uložen vedle pokuty
i trest vězení do 6 měsíců.
§ 12.
Daň z obratu podle zákona ze dne 21.
prosince 1923, č. 268 Sb. z. a n.. ve znění
zákonů jej pozměňujících a doplňujících
4
nepostihuje přirážku v § 3 uvedenou a na
občanu obsluhujícího personálu určenou.
§ 13.
Tento zákon nabude účinnosti dva mě-
síce po vyhlášení. Provede jej ministr so-
ciální
péče v dohodě se zúčastněnými mi-
nistry.
Odůvodnění.
Odměna zaměstnanců v hostincích, ka-
várnách, hotelích a jinoch podnicích je po-
skytována v zásadě ve dvojí formě. V ně-
kterých místech a v některých podnicích
vžívá se nový způsob a to ve formě sy-
stému přirážky k účtu, jinde zůstává stá-
le při odměně ve způsobu zpropitného.
Odměňování zaměstnanců zpropitným
jest již delší dobu předmětem kritiky,
která jest prováděna netoliko s hlediska
zájmu zaměstnanců, nýbrž také s hledis-
ka zájmu na dobré funkci cizineckého ru-
chu. Nejen v západních zemích, nýbrž i
v Maďarsku, Itálii a jiných zemích s vy-
vinutým cizineckým ruchem vybírá se ať
již na základě právního předpisu nebo m
základě smluv a zvyklostí odměna pro
zaměstnance v hostinské živnosti přiráž-
kou k účtu zákazníka. Tento způsob dale-
ko lépe vyhovuje zákazníku, zejména má-
me-li na mysli zahraniční hosty, kteří z
mateřské země jsou zvyklí na tento způ-
sob.
S hlediska zaměstnanců nelze se spoko-
jiti ani se zpropitným. ani s přirážkou
k účtu, nýbrž je třeba trvati na plně o-
právněném požadavku, aby zaměstnanec
v hostinsko živnosti byl odměňován za-
městnavatelem ve formě pevného platu,
vybíraného podle časového měřítka, aby
odklizen byl dosavadní způsob odměny,
nedůstojný pro hosta, zaměstnance i za-
městnavatele. Jest proto rozhodně třeba
zabývati se tím, aby zrušeno bylo zpro-
pitné v dnešní formě poskytované. Tato
forma odměňování zaměstnanců hostin-
ské živnosti nejen že činí odměnu zaměst-
nancovu nejistou a závislou na libovůli
zákazníka nýbrž již svojí formou je vskut-
ku ponižujícím způsobem odměňování z i
vykonané
práce. Kromě toho však tento
způsob odměny za práci vede k nespra-
vedlivému odměňování zaměstnanců a
k nežádoucímu vývoji jejich mzdových
poměrů.
Proto zaměstnanci hostinských živností
po řadu let domáhají se uskutečnění své-
ho požadavku, aby na místě nespravedli-
vého a ponižujícího
zpropitného byl za-
veden příplatek k účtu zákazníků, jakož-
to odměny za vykonané práce.
Tento způsob úplaty za práci doporu-
čuje se také z toho důvodu, aby mohl bý-
ti zachycen celý příjem zaměstnance pro
účet sociálního pojištění, jakož i konečné
pro spravedlivé zdanění.
Nelze přehlížeti, že cizinecký ruch je
namnoze poškozován touto formou platu
zaměstnanců v hostinské živnosti. Také
tu jest připomenouti že v místech čilejší-
ho cizineckého ruchu dochází namnoze
k poškozování zaměstnanců tím, že zahra-
niční hosté podle zvyklostí své země ne-
dávají bud vůbec žádné zpropitné nebo
jen velmi nepatrné, poněvadž systém
zpropitného jest v řadě států již dávno od-
straněn, Proto jest plně odůvodněn poža-
davek, aby zpropitné konečně bylo nahra-
zeno přirážkou k účtu.
Vzhledem k tomuto odůvodnění není
třeba bližšího odůvodnění jednotlivých
ustanovení. Připomíná se jen k ustanove-
ní § 13, že není jím státní pokladna dotče-
na, ježto přirážka podle návrhu bude vy-
bírána pro zaměstnance, nikoliv tedy pro
podnikatele podléhajícího daňové povin-
nosti podle zákona o dani z obratu. Usta-
novení to navrhuje se z toho důvodu, aby
byly již předem odstraněny jakékoliv po-
chybnosti vzhledem k tomu, že příplatek
za obsluhu, který byl v některých podni-
cích vybírán pro zaměstnavatele (podni-
5
katele), mohl za určitých podmínek tvoři-
ti součást základu pro daň z obratu. Kro-
mě toho nemůže býti přehlédnuto, že fi-
nanční správa získá uskutečněním předlo-
ženého návrhu, uváží - li se, že se návrhem
umožní dokonalejší a spravedlivější zjiš-
tění daňového základu.
Navrhujeme, aby tento návrh byl přikázán sociálně - politickému výbo-
ru k projednání.
Jeho provedením nevzniknou státní pokladně nové náklady. Není proto třeba ná-
vrhu na úhradu.
V Praze dne 10. května 1938.
Tayerle, Macoun,
Laušman, Benda, Hladký, Taub, Nový, Schulcz, de Witte, dr Mareš, dr Markovič,
Stivín, Krejčí, Tymeš, Vaverka, Révay, R. Chalupa, A. Langer, Kopasz, Jaša,
J. Kučera, Dlouhý, Ešner, Klein.