Poslanecká sněmovna N. S. R. Č. 1921. |
|
I. volební období. |
4. zasedání. |
3206.
Zpráva
výboru kulturního
o usnesení senátu Národního shromáždění (tisk 2896)
týkajícího se návrhu senátora dra F. Mareše a spol. (tisk sen. 518) o zřizování fakult neb oddělení na vysokých školách (tisk sena 782).
§ 11 lit. 1 (zákona ze dne 21. prosince 1867, ř. z. č. 114), znějící: ťnáleží radě říšské ustanovovati základní pravidla vyučování na školách obecných a na gymnasiích a dávati zákony v příčin universitŤ, přikazoval zřizování universit v bývalém Rakousku do působností říšské rady.
Naproti tomu zřizování vysokých škot technických nebylo vyhraženo říšské radě, nýbrž spadalo do kompetence zemských sněmů a sice podle 12 odst. 1, téhož zákona. Odstavec ten zní: ťVšeliké jiné věci zákonodárné, kteréž v tomto zákoně nejsou výslovně radě říšské vyhrazeny, příslušejí k působnosti sněmů království a ze ml v radě říšské zastoupených a budou v těchto sněmích a s nimi způsobem ústavním vyřizovány.Ť Některé zemské sněmy, mezi nimi též český a moravský, řídíce se § 12 odst. 2, cit. zákona, jenž praví: ťPak-li by se však některý sněm usnesl na tom, aby ta, neb ona věc zákonodárská jemu zůstavena byla vyjadřována a vyřizována v radě říšské, přenesena bude věc taková v případnosti této a pokud se týče tohoto sněmu v působnost rady říšskéŤ, přenechaly zřizování vysokých škol technických radě říšské.
Vysoké školy technické byly zřizovány na základě císařských rozhodnutí výnosy bývalého ministerstva vyučováni. Tak byla česká vysoká škola technická v Brně zřízena na základě císařského rozhodnutí ze dne 19. září 1899 výnosem býv. ministerstva vyučování ze dne 26. září 1899 čís. 2082.
Pokud se týká zřizování nových odborů na německé vysoké škole technické v Praze, jest v platnosti statut, schválený zemským sněmem českým dne 24. září 1868, kde v § 2 se stanoví zřízení 4 odborů a sice pro stavby vodní a silniční, pro stavby pozemní, pro stavby strojní a technickou komisi. Výchova pro jiné technické a průmyslové odbory, pokud k tomu nutné předměty v jednotlivých odborech se vyučují, není vyloučeno. Toto ustanovení platí též pro českou vysokou školu technickou v Praze. Na základě tohoto ustanovení byly až do převratu všechny nové odbory zřizovány výnosy ministerstva vyučována, schválenými panovníkem. Nové odbory na vysokých školách technických byly zřizovány cestou administrativní. Ježto pak ústavní listina našeho státu neobsahuje v tomto směru nic positivního, zřídilo ministerstvo školství a národní osvěty v duchu dosavadní praxe zemědělský odbor německé techniky pražské v Libverdě. Německá zemská hospodářská akademie v Libverdě byla postátněna a připojena jako samostatné oddělení k německé vysoké škole technické v Praze a sice na základě usnesení ministerské rady ze dne 17. ledna 1920.
Pokud se týče zřízení dvouletého přípravného kursu báňského při německé technice v Praze, stalo se tak výnosem ministerstva školství a národní osvěty ze dne 25. července 1919 č. 3316.
Nařízením vlády republiky Československé ze dne 5. listopadu 1919, č. 583 byl zřízen na české vysoké škole technické odbor architektury.
Národní shromáždění ve schůzi 29. ledna 1920 přijalo resoluci, kterou se vládě ukládá, aby zřídila na vysoké škole technické v Praze odbor lesnický. Na základě toho se usnesla ministerská rada 16. března 1921, aby současně se zřízením lesnického oddělení na vysoké škole zemědělské v Brně byl zřízen lesnický odbor na české vysoké škole technické v Praze. Dnes pokládáme vysoké školy technické za rovnocenné s universitami. Různé odbory a oddělení vysokých škol jsou rozsahem a významem tak důležity, že zasluhují téhož postupu při zřizování jako vysoké škody vůbec. Je třeba urovnati tyto věci, upraviti jednotně. Kulturní výbor pojednal o usnesení senátu ve schůzi 23. listopadu t. r. a schválil znění návrhu zákona s tím dodatkem, že všude, kde se mluví o vysokých školách, připojil atribut ťstátníŤ. Tak bylo jistě v intencích navrhovatelů, jakož i kulturního výboru senátu; kulturní výbor poslanecké sněmovny tímto doplňkem chtěl návrh přesněji stylisavati. Kulturní výbor senátu přijal vedle tohoto návrhu zákona resoluci, jíž se vládě ukládá, aby předložila Národnímu shromáždění k ústavnímu schválení nařízení vlády republiky Československé o rozdělení filosofických fakult obou pražských universit, dále nařízení ministerstva školství a národní osvěty o rozdělení správy české techniky, výnos téhož ministerstva o reorganisaci zemské hospodářské akademie v Libverdě-Děčíně ve čtyřletý vysoký školský odbor a jeho připojení k německé vysoké škole technické v Praze a posléze vynos ministerstva školství a národní osvětu týkající se dvouletého přípravného kursu báňského při německé vysoké škole technické v Praze.
Kulturní výbor poslanecké sněmovny se rozhodl nepřipojovati tuto resoluci k návrhu zákona a předložiti ke schválení poslanecké sněmovně pouze návrh zákona tak, jak se na něm usnesl.
V Praze dne 23. listopadu 1921.
Dr. Srdínko, v. r., |
Dr. Lukavský, v. r., |
předseda. |
zpravodaj. |
Zákon
ze dne ............
o zřizování a zařizování vysokých škol.
Národní shromáždění republiky Československé usneslo se na tomto zákoně
§ 1.
Zřizovati vysoké státní školy nebo nové fakulty a oddělení na vysokých školách státních; rozdělovati jejich fakulty neb oddělení neb je rušiti; určovati neb měniti sídlo vysokých škol státních neb jejich oddělení je možno jen na základě zvláštního zákona a v jeho mezích.
§ 2.
Tento zákon nabývá platnosti a účinnosti dnem vyhlášení. Vládě se ukládá provésti jej.