Ústavodárné Národní shromáždění
republiky Československé usneslo se na tomto zákoně:
(1) Převody majetkových práv a
závazků peněžního ústavu
(hlavního nebo pobočného), který zanikne
sloučením nebo likvidací na příkaz
ministerstva financí nebo s jeho souhlasem daným
ve veřejném zájmu, na jiný peněžní
ústav jsou osvobozeny od poplatků z právních
listin, poplatku nemovitostního a od daně z obchodu
cennými papíry.
(2) Knihovní zápisy převodu práv,
váznoucích ve prospěch ústavu zanikajícího,
na ústav přejímací při převodu
osvobozeném podle odstavce 1 jsou osvobozeny od poplatku
vkladního. Podání o takové zápisy
jsou rovněž osvobozena od poplatků.
Listiny o uznání dluhů, které vznikly
z úvěrů poskytnutých zanikajícím
peněžním ústavem, jsou podrobeny pouze
pevnému kolkovému poplatku za 12 Kčs, pokud
se vydávají jen k uskutečnění
převodů majetku uvedených v § 1 a neobsahují
osvědčení o zřízení
zástavního práva.
Převedou-li se při převodu majetku peněžního
ústavu zanikajícího sloučením
nebo likvidací práva a závazky pensijního
nebo podpůrného fondu nebo jiného zaopatřovacího
zařízení, které byly samostatnými
právnickými osobami a sloužily účelům
sociálního zaopatření zaměstnanců
zanikajícího ústavu, na nového nositele
pojištění nebo zaopatření, jsou
právní jednání, listiny a knihovní
zápisy potřebné k provedení takového
převodu majetkových práv a závazků
osvobozeny od poplatků.
a) Zruší-li nebo změní-li se úřední
výrok, jímž nebo podle něhož byl
proveden v době od 30. září 1938 do
4. května 1945 převod nebo přechod majetkových
práv a závazků peněžního
ústavu (hlavního nebo pobočného),
který zanikl, anebo
b) prohlásí-li ministerstvo financí, že
se převod nebo přechod majetkových práv
a závazků zaniklého peněžního
ústavu stal pod tlakem nepřátelské
okupace nebo národního, politického nebo
rasového útisku, a převedou-li se táž
majetková práva a závazky na jiný
peněžní ústav ať trvající
nebo nově zřízený, platí ustanovení
§§ 1 až 3 přiměřeně
také při těchto převodech.
Ministerstvo financí nebo podle jeho směrnic úřad
jím zmocněný může na žádost
povoliti osvobození od poplatků nebo snížení
poplatků z právních jednání,
písemností a úředních úkonů,
pokud souvisí s úpravou poměrů v peněžnictví
prováděnou ve veřejném zájmu,
i když nejsou splněny podmínky podle předchozích
ustanovení.
(1) Převede-li stát na národní
podnik po jeho zřízení další
majetek, jsou právní listiny a knihovní zápisy
potřebné k provedení takového převodu,
pokud jim nepřísluší osvobození
již podle jiných předpisů, osvobozeny
od poplatků. To platí též pro převody
částí majetkové podstaty národního
podniku na jiný národní podnik (začlenění)
provedené při sloučení, dělení
nebo zrušení národních podniků.
(2) Dodatečné zdanění reserv
podle § 80, odst. 1 zákona ze dne 15. června
1927, č. 76 Sb., o přímých daních,
ve znění předpisů jej měnících
a doplňujících, nenastane, splyne-li více
národních podniků v národní
podnik jeden (fuse), začlení-li se celá majetková
podstata jednoho nebo několika národních
podniků do jiného národního podniku
nebo zanikne-li národní podnik rozdělením
majetkové postaty ve dva nebo více nových
národních podniků anebo jejím začleněním
do dvou nebo více jiných národních
podniků. Předpokladem těchto úlev
je, že se převody majetkových podstat uskuteční
nejvýše v posledních bilančních
hodnotách zanikajícího národního
podniku. Ustanovení § 80, odst. 2, věty druhé
zákona o přímých daních platí
i pro tyto případy.
Právní jednání, listiny a knihovní
zápisy o bezplatných převodech majetku mezi
jednotlivými národními podniky, pokud se
o hodnotu tohoto majetku zároveň snižuje a
zvyšuje kmenové jmění těchto
podniků navzájem, jsou osvobozeny od poplatků.
Převede-li se na národní podnik veškerý
majetek nebo část majetku podniku, patřícího
právnické osobě, jejíž kapitálovými
účastníky se staly výhradně
národní podniky při svém zřízení,
jsou právní jednání, listiny a knihovní
zápisy o takovém převodu, pokud jim nepřísluší
osvobození již podle jiných předpisů,
osvobozeny od poplatků; nabude-li národní
podnik nadpoloviční účasti na podniku
právnické osoby později za účelem
svého dobudování, přizná se
mu pro uvedené převody osobní osvobození
od poplatků.
Převede-li se jmění způsobem uvedeným
v oddílu I nebo II tohoto zákona, platí nabyvatel
poplatkový ekvivalent z takového jmění
ode dne, k němuž bylo dotyčné jmění
převedeno, je -li tento den prvním dnem kalendářního
čtvrtletí, jinak od prvního dne kalendářního
čtvrtletí nejblíže následujícího.
Opětný zápis téhož práva
v pozemkové knize pro dříve oprávněnou
osobu (vlastníka nebo věřitele) jest osvobozen
od poplatku vkladního, i když se neprovádí
v soudním řízení sporném nebo
exekučním.
Při převodech nemovitostí, na něž
se vztahují ustanovení oddílu I nebo II,
se nepředpisuje a nevybírá obecní
dávka z přírůstku hodnoty nemovitostí.
(1) Dodávky (po případě
vlastní spotřeba) při majetkových
převodech osvobozených podle ustanovení oddílu
I nebo II jsou osvobozeny od daně z obratu. Ustanovení
§ 11, odst. 5, první věty a § 11, odst.
6 zákona ze dne 21. února 1946, č. 31 Sb.,
o dani z obratu, zůstávají však nedotčena.
(2) Ministerstvo financí nebo podle jeho směrnic
úřad jím zmocněný může
v případech, na něž se vztahuje ustanovení
§ 5, povoliti na žádost též osvobození
od daně z obratu nebo snížení této
daně.
(1) Osvobození od poplatků podle tohoto
zákona se vztahuje také na právní
jednání, písemnosti a úřední
úkony, u nichž vznikla poplatková povinnost
před účinností tohoto zákona
v zemích České a Moravskoslezské po
15. březnu 1946, na Slovensku po 31. prosinci 1944. Zaplacené
poplatky z podání se však nevracejí.
(2) Osvobození od daně z obratu (§
12, odst. 1) se vztahuje též na dodávky (a
vlastní spotřebu), u nichž daňová
povinnost vznikla před účinností tohoto
zákona v zemích České a Moravskoslezské
po 28. únoru 1946, na Slovensku po 31. prosinci 1944.
(3) Ministerstvo financí nebo podle jeho směrnic
úřad jím zmocněný může
přiznati úlevy uvedené v odstavci 1 nebo
2 na žádost v odůvodněných případech
také tehdy, vznikla-li poplatková nebo daňová
povinnost před dny tam uvedenými.
(4) Ustanovení § 6, odst. 2 platí
též pro případy nastalé před
účinností tohoto zákona.
Tento zákon nabývá účinnosti
dnem vyhlášení a pozbude jí dnem 31.
prosince 1953; provede jej ministr financí, a to pokud
jde o obecní dávku z přírůstku
hodnoty nemovitostí v dohodě s ministrem vnitra.
Podle návrhu se poskytují berní úlevy
pro dvě skupiny převodů majetku a to
I. pro převody majetku při uspořádání
poměrů v peněžnictví,
II. pro dodatečné převody majetku na národní
podniky nebo pro "souvztažné" převody
mezi jednotlivými národními podniky.
Převody majetku, pro které se poskytují úlevy,
se uskutečňují vesměs ve veřejném
zájmu. Proto je třeba pro takové převody
přiznati berní úlevy. Ježto bez úředního
příkazu nebo podnětu by k poplatným
převodům téměř nedošlo,
nepočítá se ve státním rozpočtu
s příjmy z takových převodů.
Vzhledem k tomu jest újma způsobená státní
pokladně ve skutečnosti malá.
K účelu zjednodušení poměrů
v peněžnictví se slučují některé
peněžní ústavy, zejména drobné
ústavy lidového peněžnictví,
nebo jejich pobočky s jinými ústavy nebo
se zřizují nové peněžní
ústavy lidové na místě ústavů
zaniklých v době poroby a posléze se upravují
některé poválečné poměry
v peněžnictví.
se poskytují úlevy pro převody majetku, které
se uskutečňují jednak při sloučení
peněžních ústavů bez rozdílu,
jde-li o sloučení ústavu celého nebo
pobočky s ústavem jiným, jednak při
jejich likvidaci, pokud se práva nebo závazky zanikajícího
ústavu převádějí na jiný
peněžní ústav. Podmínkou úlev
jest provádění slučování
nebo likvidace na příkaz ministerstva financí
nebo s jeho souhlasem uděleným ve veřejném
zájmu. Osvobození se vztahuje na právní
jednání o převodů nemovitostí
na jiný peněžní ústav, právní
listiny o převodu movitostí nebo o postupu pohledávek
a jejich zajištění, převod nebo postup
cenných papírů a knihovní zápisy
o převodu zástavních práv vesměs
na peněžní ústav.
obsahuje ustanovení doplňující úlevy
podle § 1 a umožňující peněžnímu
ústavu, který přejímá pohledávku
ústavu slučovaného nebo likvidujícího,
aby mohl zjistiti a osvědčiti správný
stav dluhu vzniklého v rámci úvěru
povoleného ústavem zanikajícím, pokud
toho bude třeba, listinou podrobenou pouze pevnému
kolku 12 Kčs z archu bez dalšího citelného
zatížení poplatkem podle stup. II.
se poskytují úlevy pro převody práv
a závazků pensijních a podpůrných
fondů nebo podobných zařízení,
která byla zřízena při slučovaném
nebo likvidujícím peněžním ústavu
odděleně od jeho jmění jako samostatný
spolek, nadace nebo podobné zařízení
s vlastními stanovami a při slučování
nebo při likvidaci ústavu se sloučí
zpravidla s podobným fondem nebo zařízením
zřízeným pro zaměstnance přejímajícího
ústavu. Úlevy jsou odůvodněny tím
více, že jde o zařízení určené
k sociálnímu zaopatření zaměstnanců.
Zaplacením poplatku z mimořádného
převodu majetku by se zmenšovaly nebo odnímaly
prostředky věnované účelu,
který sociální zařízení
sleduje. Převod majetku fondu je účelný
proto, že zanikl důvod pro jeho další
samostatné trvání jen pro část
zaměstnanců ústavu převzavšího
tyto zaměstnance.
se upravují úlevy poskytnuté pro převody
majetku bývalých českých ústavů,
které zanikly v době poroby, ale nebudou obnoveny,
nýbrž jejich majetek se převádí
na příkaz správního úřadu
nebo s úředním souhlasem buď na ústav
v určitém místě již trvající
nebo nově zřizovaný. Zrušuje-li se úřední
opatření z doby poroby, kterým bylo nařízeno
sloučení nebo likvidace určitého peněžního
ústavu, jest sice původní převod majetku
zaniklého ústavu neplatný, ale k restituci
nedojde proto, že bývalý český
ústav, jenž by měl nárok na restituci,
již zanikl. Proto nelze použíti osvobození
podle § 14, věty prvé zákona ze dne
16. května 1946, č. 128 Sb., o neplatnosti některých
majetkově-právních jednání
z doby nesvobody a o nárocích z této neplatnosti
a z jiných zásahů do majetku vzcházejících,
a je nutno poskytnouti pro uvedené převody potřebné
úlevy jako při nově nařízeném
sloučení nebo likvidaci.
Úlevy podle ustanovení § 4 bude lze přiznati
také pro převody majetku na peněžní
ústavy, byl-li týž majetek v době poroby
převeden na jiný ústav nebo jinou osobu sice
bez formálního úředního příkazu,
ale pod nepřátelským nátlakem, i když
nebude provedeno řízení nebo nebudou splněny
některé podmínky neplatnosti podle §
1 zákona č. 128/1946 Sb. Podmínkou úlev
v těchto případech je prohlášení
ministerstva financí o neplatnosti převodu dotyčného
jmění v době poroby.
Ministerstvu financí se uděluje zmocnění
přiznati na žádost úlevy pro právní
jednání, písemnosti nebo úřední
úkony, jež se vyskytnou při provádění
jednotlivých opatření v peněžnictví
ve veřejném zájmu i tehdy, nebudou-li splněny
podmínky pro úlevy platné ze zákona
podle §§ 1 až 4. V § 5 se jednak dovoluje
rozšířiti úlevy na jiná právní
jednání, písemnosti a úřední
úkony než vyjmenovaná v § 1 až 4,
vyskytnou-li se při převodech majetku uvedených
v §§ 1 až 4 (rozšíření
osvobozených předmětů), jednak se
umožňuje poskytnouti úlevy pro právní
jednání, písemnosti a úřední
úkony při jiných úpravách poměrů
v peněžnictví mimo převody uvedené
v §§ 1 až 4 (rozšíření
na jiné případy). Na Slovensku bude úřadem
zmocněným poskytovati úlevy pověřenectvo
financí.
Podle zmocnění bude lze poskytnouti úlevy
na př. pro uspořádání majetkoprávních
poměrů u spořitelen a okresních hospodářských
záložen v pohraničním území,
které sice právně trvají, ale jejich
majetek nebo jeho části byly zkonfiskovány;
ústavy převezmou jednotlivé části
majetku od Fondu národní obnovy za náhradu.
V rámci zmocnění bude možno rozsah úlev
přizpůsobiti způsobu vzájemného
vypořádání mezi ústavy a Fondem,
zejména bude-li prováděno správním
aktem nebo soukromoprávním jednáním.
Ve všech případech lze přiznati úlevy
na žádost jen tehdy, jde-li o úpravu poměrů
v peněžnictví prováděnou ve veřejném
zájmu.
Po vytvoření národních podniků
podle dekretů presidenta republiky ze dne 24. října
1945, č. 100 Sb., o znárodnění dolů
a některých průmyslových podniků,
č. 101 Sb., o znárodnění některých
podniků průmyslu potravinářského,
a č. 102 Sb., o znárodnění akciových
bank, se jeví účelným někdy
rozmnožiti kmenové jmění některého
národního podniku o další majetkové
součásti z majetku některého podniku
ve znárodněných odvětvích (znárodněného,
státního nebo zkonfiskovaného), anebo provésti
určitá přeskupení majetku mezi jednotlivými
národními podniky. Opatření, kterými
se takové převody majetku provádějí,
vesměs směřují k dobudování
nebo zdokonalení organisace národních podniků
s hlediska majetkového i výrobního a proto
jest odůvodněno poskytnouti pro uvedené převody
majetku berní úlevy. Podobně je tomu také
při nařízeném sloučení
dvou nebo několika národních podniků
v jeden národní podnik.
Převádí-li ministerstvo průmyslu nebo
výživy na národní podnik dodatečně
jmění některého jiného podniku
(národního, státního nebo zkonfiskovaného)
úředním opatřením (na př.
vyhláškou v Úředním listě)
nepodléhá takový převod převodnímu
poplatku, ježto nejde o soukromoprávní jednání
ve smyslu § 1 popl. zák. Ze zápisu práva
vlastnického k nemovitostem takto nabytým do pozemkových
knih by byl národní podnik zásadně
povinen zapraviti 2% poplatek vkladní. Ježto takovým
dodatečným zápisem se v podstatě doplňuje
určení kmenového jmění národního
podniku, je žádoucí, aby vkladní poplatek
byl prominut. Totéž ustanovení platí
také při sloučení bank - národních
podniků; jinak lze použíti při slučování
bank též ustanovení § 5.
Při nutnosti sloučení národních
podniků všeho druhu bez rozdílu a při
začlenění jejich majetkových podstat
do jiných národních podniků není
důvodu, aby likvidační přebytky zanikajících
národních podniků byly podrobovány
zvláštní dani výdělkové,
zatím co se subjektům jmenovaným v §
80, odst. 2 zák. o př. d. v takových případech
z likvidačních přebytků daň
nevyměřuje. Terminologie § 6, odst. 2 byla
přizpůsobena znárodňovacím
normám. Stejně jako při fusi jest i při
začlenění majetkových podstat do národních
podniků předpokladem daňové úlevy,
aby veškerá práva a závazky zanikajícího
(sloučeného, začleněného) subjektu
daňového přešla universální
sukcessí bez provedení likvidace na subjekt přejímající.
Při splnění těchto předpokladů
zaručuje ustanovení § 6, odst. 2 národním
podnikům všeho druhu stejné daňové
nakládání jako podnikům soukromým,
a to vzhledem k ustanovení § 13, odst. 4 i pro dobu
minulou, takže platí i pro sloučení
bank - národních podniků. Upuštění
od zdanění likvidačních přebytků
při zrušení národního podniku
jeho rozdělením jest opatřením úplně
novým a navrhuje se proto, že také zde zůstanou
nezdaněné reservy v majetku přejímajících
národních podniků a nemohou uniknouti případnému
dodatečnému zdanění.
Z důvodu hospodářské účelnosti
se jeví u některých náhradních
podniků po jejich zřízení vhodným
provésti některé převody jednotlivých
částí majetku jednoho národního
podniku na podnik druhý. Tyto převody (zv. "souvztažné")
se dějí bezplatně právním jednáním
mezi národními podniky, jež schvaluje jejich
ústřední orgán. (Srov. § 17,
odst. 5 a § 35, č. 8 vl. nař. z 15. ledna 1946,
č. 6 Sb., kterým se vydává Statut
národních podniků průmyslových,
a § 35, odst. 5 a § 53, č. 8 vl. nař.
z 9. dubna 1946, č. 77 Sb., kterým se vydává
Statut národních podniků potravinářských).
Osvobození se vztahuje výhradně na převody
majetkových práv, která jsou součástí
kmenového jmění jednoho národního
podniku, na druhý národní podnik, jestliže
se při takovém převodu "souvztažně",
t. j. bez jakéhokoliv protiplnění kmenové
jmění podniku převádějícího
snižuje a kmenové jmění podniku nabývajícího
zvyšuje o hodnotu převáděného
majetku. Tyto převody se provádějí
k zlepšení rozdělení výrobních
prostředků a proto jest vhodné je umožniti
poskytnutím berních úlev.
Některé národní podniky obdržely
při svém zřízení z majetkové
podstaty znárodněných podniků větší
část nebo všecky akcie některé
akciové společnosti (nebo podíly na společnosti
s ručením omezením). Nedošlo-li hned
z různých důvodů k likvidaci takové
společnosti a nevplynul-li její majetek přímo
do majetku národního podniku při jejich zřízení,
bude lze provésti dodatečně likvidaci a převod
majetku dosavadní společnosti na národní
podnik s úlevami podle ustanovení § 8; v podstatě
jde při takových převodech o dokončení
znárodnění. Získá-li národní
podnik kapitálovou účast na podniku jiné
právnické osoby později (na př. koupí),
poskytne se mu při převodu jmění z
takového podniku (po jeho likvidaci) osobní osvobození
od poplatků.
Promíjí-li se poplatek z převodu nemovitostí,
přechází zásadně ekvivalentní
povinnost z dosavadního vlastníka převáděného
nemovitého jmění na nabyvatele, který
jest povinen platiti tuto dávku podle příslušných
předpisů pro něho platných. Tato povinnost
počíná od začátku čtvrtletí
a to převádí-li se jmění k
prvému dni čtvrtletí, od začátku
tohoto čtvrtletí, avšak převádí-li
se jmění k některému jinému
dni po začátku čtvrtletí, až
od začátku následujícího čtvrtletí.
Toto stanovení začátku ekvivalentní
povinnosti jest účelné z důvodu zjednodušení
účtování předpisů i
plateb.
Podle saz. pol. 102/45 D cc) popl. zák. jsou osvobozeny
od poplatku opětovné zápisy práv ve
prospěch téže osoby toliko za soudního
řízení sporného nebo při exekuci.
Tato podmínka brání poskytnutí osvobození
pro opětovné zápisy práv ve prospěch
dříve oprávněné osoby, provede-li
se takový zápis mimo řízení
sporné nebo exekuční. Rozšíření
osvobození i na jiné zápisy je odůvodněno
zejména proto, že se takto mohou odstraniti zápisy
provedené v době poroby buď pod nepřátelským
nátlakem nebo z důvodu mimořádných
poměrů a obnoviti tak zápisy předchozí.
Zapisuje-li se v pozemkové knize věcné právo
znovu na osobu dříve oprávněnou, jest
tento zápis osvobozen od poplatku vkladního podle
platných předpisů jen provádí-li
se podle výsledku soudního řízení
sporného nebo při exekuci (kromě obnovení
zápisu po uplynutí stanovené doby; saz. pol.
102/45 D písm. cc) popl. zák.). Aby bylo možno
provésti zpětný knihovní zápis
na původního vlastníka nebo věřitele
bez poplatku vkladního i tehdy, dojde-li k němu
při provádění opatření,
kterými se upravují majetkoprávní
poměry peněžních ústavů
nebo jiných osob nejenom v řízení
sporném nebo exekučním, rozšiřuje
se poplatkové osvobození i na takové zpětné
knihovní zápisy.
Důvody, předeslané již v této
zprávě (úvodní věta, §§
1, 3, 4, 7 a 8), vztahují se stejnou měrou i na
úlevy navrhované pro obor daně z obratu.
Vlastní spotřebou ve smyslu zákona o dani
z obratu se rozumí bezplatné vzetí předmětů
z podniku pro nevýdělečné upotřebení
(§ 1, odst. 1, č. 2 zák. č. 31/1946
Sb.).
Při slučování peněžních
ústavů, prováděném k zjednodušení
poměrů v peněžnictví, při
sloučení některých soukromých
pojišťoven a při některých převodech
stavů pojištění byly poskytovány
úlevy v celé republice Československé
podle vlád. nař. ze dne 24. června 1937,
č. 139 Sb., jehož účinnost stanovená
původně do 31. prosince 1939 byla prodloužena
pro území země České a Moravskoslezské
(bez pohraničního území dočasně
odloučeného) vládním nařízením
ze dne 21. prosince 1939, č. 11/1940 Sb., ze dne 19. prosince
1940, č. 33/1941 Sb., ze dne 10. dubna 1943, č.
116 Sb. a skončila dnem 31. prosince 1944. Pro totéž
území bylo pak vydáno vlád. nař.
ze dne 9. prosince 1944, č. 276 Sb., o dalších
daňových, poplatkových a dávkových
osvobozeních při zjednodušení poměrů
v peněžnictví, jehož použivatelnost
zanikla pro obor poplatků dnem 15. března 1946 (§
1 zák. ze dne 19. února 1946, č. 32 Sb.,
o sjednocení a úpravě některých
poplatkových předpisů), pro obor daně
z obratu dnem 28. února 1946 (§ 33, odst. 1 zákona
ze dne 21. února 1946, č. 31 Sb., o dani z obratu).
Na území Slovenska byly poskytnuty úlevy
finanční při úpravě některých
poměrů peněžních ústavů
a soukromých pojišťoven nařízením
s mocí zákona ze dne 1. února 1943, č.
11 Sl. z., jehož účinnost byla prodloužena
téhož roku nařízením s mocí
zákona ze dne 22. prosince 1943, č. 172 Sl. z.,
do 31. prosince 1944.
Se zřetelem k tomu, že v provádění
některých opatření při slučování
peněžních ústavů se pokračovalo
i po zániku účinnosti nebo použivatelnosti
výše uvedených předpisů a účinnost
tohoto zákona se stanoví zásadně ode
dne vyhlášení, poskytují se úlevy
také pro převody majetku uskutečněné
v uvedeném mezidobí. Pokud by bylo třeba
přiznati úlevy podle tohoto zákona v některých
případech i pro dobu dřívější,
může tak učiniti ministerstvo financí
nebo úřad jím zmocněný na žádost,
budou-li pro to mimořádné důvody.
Tak tomu bude na př. u právních listin, které
byly sepsány sice v době použivatelnosti výše
zmíněných předpisů, ale nebyly
osvobozeny ze zákona a o jejich osvobození podle
zmocnění nebylo do dne zániku použivatelnosti
rozhodnuto (srovnej § 4 vl. nař. č. 276/1944
Sb.). Na Slovensku bude úřadem zmocněným
poskytovati zmíněné úlevy pro minulou
dobu pověřenectvo financí.